Isztambul, 2017. szeptember 10.
A magyar csapat és magyar szurkolók a férfi kosárlabda Európa-bajnokság nyolcaddöntőjében játszott Szerbia - Magyarország mérkőzés után Isztambulban, a Sinan Erdem sportcsarnokban 2017. szeptember 10-én. A magyar válogatott nem jutott a legjobb nyolc közé, miután 86-78-ra kikapott.
MTI Fotó: Czeglédi Zsolt
Vágólapra másolva!
A magyar férfi kosárlabda-bajnokság túl van már a negyedik fordulón és izgalmakban eddig nem volt hiány. A tavalyi bajnok Fehérvár mindössze a 10. helyen áll két vereséggel, míg a Kaposvár, akit a legtöbben sötét lónak tituláltak a rajt előtt, egyelőre százszázalékos mérleggel holtversenyben áll az élen a Szolnoki Olajjal. Van azonban egy olyan szegmense a bajnokságnak, ahol mindegyik csapat hasonlóan teljesít: a magyar játékosok szerepeltetése.
Az érdekesség kedvéért megnéztük, az előző, tehát 4. fordulóban a csapatok kezdőiben összesen 24 magyar játékos kapott helyet. Ez mindössze 34,3%-os arány, és egy klubnál sem volt háromnál több hazai játékos a parketten feldobáskor.
Három magyart összesen két csapat küldött pályára az első ötösben,
ez a kettő a Zalakerámia ZTE és az Alba Fehérvár, akik történetesen egymás ellen játszottak. A hazaiknál Horváth Ákos, Szabó Zsolt és Benke Szilárd kezdett, míg a vendégeknél Keller Ákos, Filipovity Márkó és Markovics Luka volt fent a pályán. Utóbbi egyébként szerb-magyar kettős állampolgár és szabadkai születésű.
Hat olyan együttes volt, amelynél csupán egy magyar került be a kezdőbe. Ezek a DEAC (Molnár András), a Sopron (Dénes Gábor), a Jászberény (Kerpel-Fronius Balázs), a Kaposvár (Hendlein Roland), a Körmend (Csorvási Milán) és az ASE (Eilingsfeld János).
Eilingsfeld János (jobbra) az egyetlen magyar kezdőjátékos volt az Atomerőmű SE csapatában a legutóbbi fordulóban Forrás: MTI/Czeglédi Zsolt
Ez azért érdekes, mert szeptemberben a magyar válogatott minden várakozást felülmúlt a kosárlabda Európa-bajnokságon azzal, hogy bejutott a legjobb 16 közé, ezt követően pedig abban bízhattunk, hogy emelkedik a hazai kosarasok aránya a bajnokságban, főleg a kezdőcsapatokban.
Van olyan játékos is (Wittmann Krisztián), aki a válogatottban kezdett a kontinensviadalon, de a saját klubjában jelenleg nem.
Hozzá kell tenni azt is, hogy ennek is igencsak egyszerű magyarázata van: a szabály szerint a csapatok öt idegenlégióst foglalkoztathatnak és tarthatnak az aktív keretükben, így egyik klubnak sem célja olyan külföldit igazolni, amely érdemben nem tud hozzátenni a teljesítményhez. A bajnokság rendkívül kiélezett, nagy a harc a bajnoki címért és senki nem szeretne lemaradni, ezért is szerződtetnek minőségi külföldi játékosokat. A magyaroknak addig is marad a versenyhelyzet a kezdőpozíciókért.
Ráadásul a kosárlabdának az egyik örök igazsága az, hogy
nem az a fontos, ki kezd, hanem az, ki van fent a pályán a szoros végjátékban.
Mint például Mohácsi Máté, aki ugyan nem kezdett a ZTE-ben, de ő szerezte a dudaszó pillanatában a mindent eldöntő kosarat.
A legfrissebb hírekért kövess minket az Origo Google News oldalán is!
Tudta-e?
Dr. Mező Ferenc 1928-ban a művészeti versenyek epikai művek kategóriájában az „Olimpiai játékok története” című művével aranyérmet szerzett. Ez a volt Magyarország 14. olimpiai bajnoki címe.