BARCELONA, SPAIN - DECEMBER 03 : Cristiano Ronaldo (R) of Real Madrid and Lionel Messi (L) of Barcelona are seen during the La Liga football match between FC Barcelona and Real Madrid CF at Camp Nou Stadium in Barcelona, Spain on December 03, 2016. Burak Akbulut / Anadolu Agency
Vágólapra másolva!
Az utóbbi időben egyre-másra derülnek ki a Spanyolországban futballozó játékosok adóügyei, elég csak Lionel Messire vagy Cristiano Ronaldóra gondolni. Abban még a szakértők között sincs egyetértés, hogyan is kell értelmezni a hatályban lévő törvényeket, de a Barcelona és a Real Madrid sztárjai esetében nem csupán félreértésről van szó, hanem tudatos adómegkerülésről, amit különböző offshore cégeken keresztül intéznek.
Az 1996-os adótörvényben foglalt 85/15-ös szabály lehetővé teszi a játékosoknak, hogy a személyükhöz fűződő kereskedelmi jogok értékesítéséből származó jövedelem 15%-át a saját vállalkozásukon keresztül kezeljék, így a kedvezőbb társasági adóra kötelezettek (30%), ahelyett, hogy a személyi jövedelemadót (Spanyolországban 52%, Katalóniában 56%) kellene megfizetniük.
Három évvel ezelőtt azonban a spanyol adóhatóság a 2006-ban elfogadott új adótörvény szerint kezdett vizsgálódni, mert úgy ítélte meg, hogy ezek a cégek nem végeznek valós tevékenységet,
vagyis a játékosok jövedelmét egyszerű fizetésként kell kezelni, így a legmagasabb adózási feltételek vonatkoznak rájuk.
Messi és Ronaldo sem törvényen kívüli Forrás: Anadolu Agency/2016 Anadolu Agency/Burak Akbulut
A hatóság ezért azt indítványozta, hogy a játékosok fizessék ki az elmúlt négy évre vonatkozó társasági és személyi jövedelemadó közti különbözetet (22 vagy 26%). Spanyolországban az elévülési idő négy év, ezt követően már nem indíthatnak vizsgálatot, csak speciális esetekben.
Az ügyben érintett volt több spanyol játékos, köztük Iker Casillas és David Villa is, de nekik nem volt rejtegetnivalójuk a hatóság előtt: jogi érvük volt arra, hogy miért alkalmazták a 85/15-ös szabályt. Bár a hatóság más állásponton volt,
soha nem talált alapot, hogy eljárást indítson ellenük.
Villa és Casillas ellen nem indult eljárás Forrás: AFP/Rodrigo Arangua
A madridi AS azt írja, hogy még az adószakértők szerint sincs egységes értelmezés az 1996-os és 2006-os törvény összevetésében,
főleg azért, mert a hatóságnak nincs bizonyítéka arra, hogy a játékosok cégei nem végeznek valós tevékenységet.
A "Beckham-törvény"
A kétezres évek elején a spanyol klubok óriási előnyben voltak vetélytársaikkal szemben, ha külföldi futballisták megszerzéséről volt szó. Spanyolországban hatályban volt egy jogszabály, az úgynevezett „Beckham-törvény", amely a külföldi állampolgárok érdekeit védte, és rendkívüli adókedvezményben részesítette őket. A törvényt 2003-ban fogadta el a parlament, hogy vonzóvá tegye az országot a külföldiek számára, akik egységesen 24%-os adókulcs alá estek, ellentétben a spanyol állampolgárokkal, akik keresetük 43 százalékát fizették be az államnak, ha évi 60 000 eurónál több volt a jövedelmük. A törvényt végül 2010-ben visszavonták, de azokra a játékosokra, akik 2010 januárja előtt írták alá a szerződésüket, még vonatkozott.
Messit elítélték
Ransés Pérez-Boga, az adóellenőrök szövetségének elnöke szerint Messi esete azért volt más, mert ő offshore cégeken keresztül, szándékosan próbálta elkerülni az adóbefizetést, amiért el is ítélték.
Messire és édesapjára (aki a menedzsere is egyben) 2016 júliusában szabott ki 21 hónapos börtönbüntetést a bíróság, amiért 2007 és 2009 között 4,1 millió eurót nem fizettek be az államkasszába.
Én csak focizok. Semmiről nem volt tudomásom, megbíztam apámban és az ügyvédeimben
– védekezett a játékos. Messiéknek nem kellett börtönbe vonulniuk, mert Spanyolországban a két évnél rövidebb börtönbüntetések végrehajtását felfüggesztik, ha az illető büntetlen előéletű.
Lionel Messit 2016-ban 21 hónapos börtönre ítélte a bíróság Forrás: AFP/Alberto Estevez
a spanyol legfelsőbb bíróság eltörölte Messi börtönbüntetését, helyette 252 ezer euró megfizetésére kötelezte, amit ha teljesít, vélhetően lezárul az adóügye.
Több Barca-játékos is lebukott
Neymart 2016 márciusában ítélte el a Rio de Janeiró-i szövetségi bíróság, amiért 2012 és 2014 között fiktív cégekkel és szerződésekkel próbálta elkerülni 56,7 millió eurónyi adó bevallását. A brazil vagyonát befagyasztották, és 42 millió euró értékben foglaltak le ingatlanokat és ingóságokat, például házakat és magánrepülőgépet. Neymar fellebbezett az ítélet ellen, és az 56 milliós bírságát a felére csökkentette a brazil fellebbviteli bíróság.
Neymar leigazolásának körülményei a mai napig homályosak Forrás: DPPI/Manuel Blondeau
A játékos azonban egy spanyolországi ügyben is érintett: a leigazolásával kapcsolatban kirobbant adócsalási ügyet egyszer már lezárta a bíróság (a Barcelona 5,5 milliót fizetett be a spanyol adóhatóságnak),
de tavaly szeptemberben elfogadták az ügyészség fellebbezését, és újra megnyitották az ügyet.
A Neymar-transzfer részletei
Sandro Rosell elnök lemondása után a Barcelona nyilvánosságra hozta Neymar átigazolásának részleteit. Az addig hangoztatott 57,1 millió eurón túl a következő kifizetések voltak rögzítve a szerződésben: 2 millió a Santosnak, ha Neymar ott lesz az Aranylabda-szavazás első három helyezettje között, 7,9 millió a két klub utánpótlás akadémiájának jövőbeni együttműködésért, 4 millió a Neymart képviselő cégnek, hogy az marketingpartnereket kutasson fel Brazíliában a klubnak és a játékosnak, 2,5 millió Neymar alapítványának, valamint 2,6 millió ügynöki jutalék és 10 millió aláírási bónusz. Nem számolva a játékos fizetését (8,8 millió évente – ez azóta jelentősen emelkedett), a Barcelona összesen 86,2 millió eurót fizetett Neymarért.
Javier Mascherano 2011 és 2012 között másfél millió eurót mulasztott el befizetni, amiért egy év börtönt és 800 ezer euró pénzbírságot kapott.
Én profi sportoló vagyok, aki ezekben a nehezen átlátható ügyekben más emberre van utalva
Mascherano később kamatostul visszafizette másfél milliós tartozását, a börtönt pedig a kiszabott 800 ezer eurónál nagyobb mértékű pénzbefizetéssel váltotta ki.
Ronaldo elmenekül Madridból?
A spanyol ügyészség szerint Ronaldo 2011 és 2014 között 14,76 millió eurót nem fizetett be, ráadásul mindezt tudatosan tette: egy üzleti vállalkozás segítségével szándékosan rejtette el a személyéhez fűződő kereskedelmi jogok értékesítéséből származó jövedelmét. A Marca szerint Ronaldo ügye akár hat hónapig is elhúzódhat, ezalatt meghallgatják az érintetteket, majd az ügyész eldönti, hogy a játékos bűnös-e, vagy sem. Ha Ronaldót bűnösnek találják, legalább 15 hónapos börtönbüntetés vár rá.
Ronaldo tagadja az ellene felhozott vádakat Forrás: NurPhoto/Matteo Ciambelli/NurPhoto/Matteo Ciambelli
Az ügy odáig fajult, hogy a portugál komolyan fontolgatja, hogy elhagyja a Real Madridot, amely – Ronaldo állítása szerint – nem állt ki mellette.
Kísért a madridi múlt
José Mourinho is az adóhatóság látókörébe került, az ügyészség adócsalás vádjával pert indított a Real Madrid korábbi edzője ellen, aki 2010 és 2013 között 3,3 millió eurót nem fizetett be az államkasszába. Mourinho azonban közleményében jelezte, hogy egyetlen hatóság vagy szervezet sem kereste meg vagy küldött értesítést az ügyben.
A Real egykori játékosát, a jelenleg a Paris Saint-Germainben futballozó Ángel di Maríát kétrendbeli adócsalásban találták bűnösnek,
és a mostani megállapodás szerint emiatt összesen 16 hónapos börtönbüntetést kap, valamint 2 millió eurós pénzbírságot kell befizetnie.
A vádak szerint Di María a 2012-2013-as idényben 1,3 millió euróval rövidítette meg a spanyol államkasszát, amikor a személyéhez fűződő kereskedelmi jogok értékesítéséből származó jövedelmét adóparadicsomokba bejegyzett cégekbe fektette.
És a sornak nincs vége: Diego Costa, Filipe Luis, James Rodríguez és Jackson Martínez is az adóügye miatt kerülhet bajba.
Érdekesség, hogy mind a négyen a portugál játékosügynök, Jorge Mendes ügyfelei, csakúgy mint Cristiano Ronaldo vagy José Mourinho.
A legfrissebb hírekért kövess minket az Origo Google News oldalán is!
Tudta-e?
Az ókori játékok egyik szép hagyományának felelevenítéseként hét országon keresztül fáklyás váltó hozta a görögországi Olimpiából a nap erejével meggyújtott lángot az 1936-os berlini olimpiára. Az ünnepélyes megnyitón a 100.000 nézőt befogadó központi stadionban ezzel gyújtották meg az olimpiai lángot, amely a játékok egész ideje alatt égett.