III. Opciók
Az opció egy lehetőség, de nem minden lehetőség opció. Opcióról akkor beszélünk, ha egy jövőbeni bizonytalan eseménnyel kapcsolatban most olyan helyzetet teremtünk, hogy később majd valamit megtehessünk szükség esetén.
Nézzünk néhány példát:
A 4. példánál maradva: Miképpen tudjuk rávenni a másik felet arra, hogy vállalja a számára veszteségekkel járó vételi, illetve eladási kötelezettséget? A választ gondolom sejtik: pénzzel. Csak az a kérdés, hogy mennyivel?
Már az ókorban, Thalész idejében felvetődött az a kérdés, hogy mennyi az a méltányos összeg, amit a jogosultságot szerző félnek kell fizetnie a kötelezettséget vállalónak. Az elmúlt századok spekulációs hullámai idején is nagyon népszerűek voltak az opciók, de hamarabb lépett ember a Holdra, mint hogy egzakt válasz született volna erre a problémára. A 70-es években oldotta meg ezt az árazási kérdést Black, Scholes és Merton, akik aztán 1997-ben Nobel-díjat kaptak ezért (pontosabban az akkorra már halott Black kivételével).