Távoli még az amerikai csodabombázó
![b-2 spirit f-117 nighthawk repülőgép](https://cdn.origo.hu/2023/12/TkiFvhHacCal_762ic4qQwbt8XiVH5rPyMShCaWwvPk/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2E3M2QxMzRkYzY2YTQ5YWU4Zjc2YWNlNWIyODJjNTlh.webp)
A világsajtót hamar körbeszaladta a hír: három éves kutatási és kiválasztási folyamatot követően a Northrop Grumman védelmiipari óriáscég kapta meg a lehetőséget, hogy az amerikai légierő következő generációs, stratégiai bombázórepülőgépét kifejleszthesse és megépíthesse.
A hivatalosan 60 milliárd dollár értékű üzlet azonban számos kérdést is felvet.
A bejelentés mindössze az új, egyelőre névtelen repülőgép mérnöki, fejlesztési munkálataira, illetve az első, a berepüléshez használandó gépek megépítésére szorítkozik.
A tervek szerint ugyan az új gépből 100 darab áll majd hadrendbe, de még egyáltalán nem biztos, hogy ezt a darabszámot valóban le is gyártják majd. Emlékezetes, hogy az F-22 Raptor vadászgépből is eredetileg 750 darabot szándékozott a légierő hadrendbe állítani - 187 lett belőle. A B-2A Spirit stratégiai bombázórepülőgép is 132 gép helyett csupán 21 példányban került végül a légierőhöz.
A költségeket talán kordában tarthatja, hogy az eddig kiszivárgott információk szerint
nem egy teljesen új, "nulláról kezdett" repülőgépről lesz szó.
Ha helyesek az értesülések, akkor a leendő bombázógép alapját a szintén a Northrop Grummannél épített B-2A Spirit adja majd, aminek egyfajta költséghatékony továbbfejlesztése lesz az új gép.
A tervezés során bátran nyúlnak majd a már létező, bevált rendszerekhez, technológiákhoz ahelyett, hogy mindenből (hajtóművek, elektronika, fedélzeti rendszerek, radar, elektronikai hadviselési rendszerek, fegyverzet stb.) vadonatújat fejlesztenek ki a program során.
A szerződés első része jelenti a repülőgép megtervezését, kifejlesztését, és rendszereinek integrálását. A 21,4 milliárd dolláros összeg azonban teljesítményhez kötött, vagyis
ha a nyertes Northrop Grummannek nem sikerül tartania a határidőket és a költségeket, az elérhető profit gyorsan csökkenni fog.
Az alku második része a tervezett 100 repülőgép első sorozatának, azaz összesen 21 repülőgép legyártását takarja, méghozzá a megrendelésben rögzített áron, a teljes flottára nézve legfeljebb 550 millió dollár/darab árszinttel. A jelenlegi számítások szerint
ez 511 millió dollár lesz gépenként.
Amennyiben ezt sikerül betartani, az a B-2A program gépenkénti költségének alig egyharmada lesz.
Az új bombázógépnek a tervek szerint legalább 50 évig kell szolgálnia és védenie az amerikai stratégiai érdekeket.
Az amerikai légierőért felelős miniszter, Deborah Lee James szerint
a leendő bombázógép kritikus fontosságú az amerikai nemzetvédelem szempontjából,
így a program a legmagasabb prioritást élvezi. Ez a védelmi költségvetés csökkentése miatt veszélybe kerülő többi projekt számára lehet igazán rossz hír.
A gépekkel a már veteránkorú, de a folyamatos fejlesztésekkel még ütőképes B-52H Stratofortresseket, és részben a modernebb, változtatható szárnynyilazású B-1B szuperszonikus nehézbombázó repülőket váltják fel.
A B-2A Spirit-flotta továbbra is hadrendben marad
az új bombázógép mellett.
A leendő, nukleáris csapásmérésre is alkalmas gép célja, hogy a modern légvédelmi rendszerekkel, illetve a jelenleg használt, és a jövőben kifejlesztésre kerülő légvédelmi rakétákkal védett területek felett korlátozások nélkül tudjon bevetéseket végrehajtani.
A potenciális célterületek között lehet Kína és Oroszország is.
Ez persze mind nem lehetséges a felderítő műholdak és repülőgépek, a hatótávolságot megnövelő légiutántöltő flotta, az elektronikai hadviselésre alkalmas repülőgépekrés persze a cirkálórakéták nélkül. Ugyanis ezek a rendszerek képesek a leendő bombázógépek előtt az azonosított légvédelmi célpontokat elpusztítani.
A hadrendbe állítás első, elméleti időpontja 2025,
de ennek eléréséhez komoly erőfeszítésekre és egy nagy adag szerencsére is szüksége lesz mind a gyártónak, mind az amerikai légierőnek.