Épül a magyar mesterséges intelligencia, itt a Puli-GPT
![mesterséges intelligencia, chatgpt, MI, Ai](https://cdn.origo.hu/2023/12/D6ht7gWf6hl8AJktrQdBThjsKUb7lRePZg-AUIS-iGw/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2UyYzlmM2JmOTIxOTRlMzA4ZmFlMzBjODhhNmY0Mzc5.webp)
Egy ideje az internet már mesterséges intelligencia-lázban ég. Rengetegen használják a ChatGPT szolgáltatásait és sokan kritizálják azokat, akik ezt használják, mondván, hogy ezzel lemondanak az önálló gondolkodásról és a számítógépre bízzák azt.
Ettől függetlenül ennek a technológiának rengeteg előnye van. Olyan sok, hogy óriási pazarlás lenne azokat nem kihasználni és ugyanilyen nagy hiba lenne, ha a fejlesztők, cégek és szervezetek hagynák, ha mindezeket a lehetőségeket egy cég használná ki a jövőben. Ezért is kezdett rengeteg kisebb-nagyobb cég ilyen modellek fejlesztésével foglalkozni, így például a Microsoft és a Google is nekiállt a saját rendszerük felépítésének és mi Magyarok sem maradtunk nagyon le a sorban.
A Magyar Kutatási Hálózat Nyelvtudományi Kutatóközpontjában el is kezdtek fejleszteni egy nyelvi modellt, ami a PULI-GPT nevet kapta és alapvetően magyar nyelvű szövegeken „nevelkedett".
Ennek a nyelvi modellnek a demoverzióját már kipróbálhatják az érdeklődők ezen az oldalon.
A PULI-GPT után pedig a PULI-GPTrio a következő állomás, amely már 42 milliárd szónyi magyar, 62 milliárd szónyi angol és 110 milliárd kínai jelből álló szövegkorpuszból tanul. A magyar szövegek komoly része egyébként az Országos Széchényi Könyvtártól származik, ami a Nyelvtudományi Kutatóközpontnak átadta a Magyar Elektronikus Könyvtárban (MEK) és az Elektronikus Periodika Archívum és Adatbázisban (EPA) elérhető szöveges dokumentumokat, a webarchívumok szöveges állományait, valamint a dHUpla adatbázisban szereplő anyagokat.
Ha szeretne még több érdekes techhírt olvasni, akkor kövesse az Origo Techbázis Facebook-oldalát, kattintson ide.