Így csinált botrányt a Tévémaci
![tévémaci, tv maci, esti mese](https://cdn.origo.hu/2023/12/8IF7NKf5RxAU-tY3-pDRoKcmYV4dSDFIL6oemeZ38lA/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzViMjA3ZmJiNTViMTQwMTA4MDY4MGI2OGZkNGNkZmNm.webp)
Az első macit tehát később több másik követte, mert a főcímek alkotói szerették volna, ha környezete, öltözete, játékai tükrözik az adott korszakot. A harmadik figura például 1981-ben mutatkozott be, a tervező Koch Aurél, az operatőr-rendező pedig Tóth A. Pál volt. Ekkor a medve ruhatára bővült, a lakásbelső is megváltozott, a bundája bolyhosabb lett.
A játékát, Valérkát is lecserélték egy Csutkababára, a kor divatjának megfelelően gitározni is megtanult. Bálint Ágnes a Maciról új könyvet is írt, Én vagyok a Tévé-Maci címmel. A bábfigura lakását Kende Márta és munkatársai készítették - de ez a figura azonban csak két évig szolgált.
A Magyar Televízió 1982. őszén szerződött az új főcímek elkészítésére az akkor már ismert bábtervezővel, Foky Ottóval, akinek Mirr-murr, Makk Marci, Misi mókus, Ugrifüles, Brekkencs, Oriza Triznyák és Süsüke bábfiguráit is köszönhetik a gyerekek. Az új macit Szabó László faragómester készítette el. A bábu frottírbunda világosabb lett, lábaira és kezeire ujjakat formáztak, ruhatára jelentősen bővült. Napközben zöld kertésznadrágot viselt, este zöld pizsamát hordott. A szignálokat a Magyar Televízió megbízásából, de már a Pannónia Filmstúdió gyártotta.
A macinak tévés karrierje során több társa volt. Eleinte Paprikajancsival ment el lefeküdni, a bábut Valérkaként is emlegetik. Az átmeneti macinak Csutkababája volt, de ez csak a könyvéből ismerhető meg, a tévében sosem mutatták. A Foky-féle macinál viszont megelevenedett Paprikajancsi.
Az alkotók egyébként minden tekintetben igényesek voltak, ahogy például Foky Ottó mesélte egyszer a TV2 Aktívnak: "Egy egész fogorvosgárda vizsgálta annak idején, hogy a maci úgy mosson fogat, ahogy az a gyerekeknek jó". És ugyanilyen igényesség jellemezte nemcsak az Esti mese keretét, de magukat a meséket is: olyan kiváló magyar rajzfilmeket láthattunk ezekben a blokkokban, mint a Nagy ho-ho-horgász, a Mekk mester, a Pom-Pom meséi vagy a Vízipók csodapók. Voltak persze külföldi alkotások is szép számmal: a lengyel bielsko-bialai trükkfilmstúdió alkotásai (Lolka és Bolka, Pampalini) mellett nem szabad megfeledkeznünk a szovjet No, megállj csak!-ról, vagy a csehszlovák Kisvakondról sem.
A cikk folytatódik, lapozzon!