A Dél-Marokkó és a volt spanyol gyarmat, Nyugat-Szahara partjai közelében fekvő, Spanyolországhoz tartozó Kanári-szigetek az ELTE vevőállomás vételkörzetének határán van. A 700 kilométer magasságban keringő holdakról készülő, jobb felbontású MODIS-képeket nem is vesszük e térségről. A 100 kilométerrel magasabb pályán keringő NOAA-műholdak azonban még éppen a budapesti horizont felett járnak, amikor ezt a területet fényképezik. Első felvételünk a NOAA-18 fedélzetén működő, 1 kilométeres felbontású AVHRR-rendszer képe.
Az AVHRR-rendszer érzékelőiből csak egy működik a látható (vörös) tartományban, ezért valós színes kompozitokat nem lehet készíteni a felvételekből. Ez a kép is egy úgynevezett hamis színes kompozit, vagyis az emberi szem a műhold pozíciójából nem ezeket a színeket látná. Az Atlanti-óceán azonban ezen a képen is kék, a növényzet - már ahol van - zöldes, viszont a sivatag sárgás-vöröses homokja zöldessárga árnyalatban látszik. Ebben a színben láthatjuk azt is, ahogy a délkeleti szél ezt a homokot az afrikai partoktól mintegy 100 kilométerre levő szigetcsoport felé fújja, telibe találva a két keleti szigetet, Fuerteventurát és Lanzarotét. A nyugatabbra fekvő, a felhők alól épp kibújó Gran Canaria szigete ezt a pásztát megúszta, azonban ott sem ritka ez a jelenség; a sziget déli oldalán kialakult homokos part anyagának jó része a Szaharából, légi úton érkezett.
A budapesti vevőállomás ugyan nem vesz MODIS-képeket a Kanári-szigetekről, más állomások azonban igen. A múlt hét végén a fenti jelenség a MODIS-rendszer honlapjára is a világszerte legszebb képként került fel; ezt mutatjuk be második képünkön. Ezen a valós színes kompoziton már a nyugatabbi, háromszög alakú Tenerife sziget is látható, közepén a csaknem 4000 méter magasra emelkedő Teide vulkánnal.
Homokot hord a szél
![]() | ![]() |
![]() | ![]() |
Mindkét felvétel november 11-én, budapesti idő szerint késő délelőtt készült.
Timár Gábor - Kern Anikó (ELTE)