Szuperföldet fedeztek fel lakható zónában
![szuperföld, HD 40307g](https://cdn.origo.hu/2023/12/w_xKfoplaGBZ2sKfUjT34W_5ewO5lRCJxtzG6557VaU/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzQxYmIzYjY5ODQ5ODRjYjM4OWFiYzE2MzM2MjE3MmU1.webp)
A csillagászok a Chilében lévő Európai Déli Obszervatórium (ESO) 3,6 méter átmérőjű teleszkópjára szerelt nagy pontosságú spektrográffal, a HARPS-szal (High Accuracy Radial Velocity Planet Searcher) végezték a vizsgálatokat. A berendezés képes észlelni a legparányibb változásokat is a csillagok fényének színképében, amelyeket a körülöttük keringő bolygók gravitációja okoz. A felfedezésről az Astronomy and Astrophysics című folyóiratban jelent meg tanulmány.
A kutatócsoport, amely Guillem Angla-Escude (Göttingeni Egyetem) és Mikko Tuomi (Hertfordshire-i Egyetem) irányításával dolgozott, tulajdonképpen három bolygót fedezett fel, de csupán a HD 40307g helyezkedik el a lakhatósági zónában, ahol a hőmérséklet sem nem túl magas, de nem is túl alacsony, vagyis lehetséges, hogy a felszínén folyékony víz van.
Fantáziarajz a HD 40307g-ről
"Az égitest egy tökéletesen nyugodt, idős törpecsillag körül kering, ugyanannyi napenergia éri a felszínét, mint bolygónkat, vagyis semmi sem zárja ki, hogy a planétán Föld-szerű éghajlat uralkodjon" - hangsúlyozta Angla-Escude.
Eddig 800 exobolygó, vagyis Naprendszeren kívüli planéta léte igazolódott, de közülük csupán maroknyi található napjuk lakhatósági zónájában. "Ez a Földhöz legközelebbi olyan, lakhatósági zónában lévő égitest, amely nem kötött keringésű bolygó" - mondta Hugh Jones, a Hertfordshire-i Egyetem kutatója.
A kötött keringésű bolygók egyik fele állandó sötétségbe borul, míg a másikon állandó nappal uralkodik, így nagyok rajta a hőmérsékletkülönbségek, ami nem kedvez nyugodt éghajlat kialakulásának.