Illatosabbá teszi kertünket a klímaváltozás
![Virágzik a vörös pókliliom a Kincsakuda Parkban, a japán főváros mellett fekvő Hidakában 2014. szeptember 22-én. A japánok által higanbanának nevezett virág jelzi a nyár végét és egyúttal az ősz beköszöntét. (MTI/EPA/Franck Ro](https://cdn.origo.hu/2023/12/MVQ2hPcmRBkM5BupZCns8T6jWFw17_L9xqk9FG2M51s/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2FiMjMyYWZkYzU2NTQyY2NiNTgwYWM1N2M0ZmZhZWM4.webp)
A jelentés szerint egyes virágok akár kilencszer erősebb illatfelhővel csalogathatják magukhoz a rovarokat és a boldog kerttulajdonosokat. A hatás 1-5 Celsius-fok közötti hőmérsékletemelkedés esetén válik a legintenzívebbé.
A Global Change Biology című szaklapban publikált tanulmány azt állapította meg, hogy a növények magasabb hőmérsékleti körülmények között több terpént termelnek. A terpének – főként a monoterpének és szeszkviterpének – a virágillat alapvető komponensei. Ha az évszázad végéig a globális hőmérséklet 5 Celsius-fokot emelkedne – tehát a legrosszabb forgatókönyv valósulna meg - a terpénkibocsájtás 0,34-9,1-szeresévé válna a mostaninak – állítják a kutatók. A Barcelonai Autonóm Egyetem munkatársai különböző növényeket tanulmányoztak, és azt találták, hogy az illatanyagok fokozódása leginkább az alapvetően enyhe illatú növényeknél érezhető.
Az erős illatozás a beporzó rovaroknak kedvez elsősorban, hatására a méhek könnyebben találják meg és porozzák be a virágokat. „A globális éghajlatváltozás esetében automatikusan az emelkedő hőmérsékletre és tengerszintre asszociálunk, holott megannyi olyan apró változás történik, amelyre nem is gondolnánk” – kommentálta a felfedezést Guy Barter, az angol Királyi Kertészeti Társaság (RHS) tanácsadója a Sunday Times című hetilapnak.