Ingókövet találtak a Csuri üstökös felszínén
![ingókő](https://cdn.origo.hu/2023/12/LNAGFi8fX6P_WhgJajYXxsFvvHYQDsgw8KHoKaDY-w4/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzBjYzFiODI2NTM5MzQ2NTJhNzNiMDU5ZWM1MjZhNTI5.webp)
Az Osiris nevű kamerarendszer képei szokatlan formációt mutatnak a hangya, mások szerint kacsa alakú üstökösön, melyet megfigyelői, az Európai Űrügynökség tudósai röviden Csurinak hívnak. Három szikla áll egymás mellett, egyikük ingókőnek látszik.
Ez a 30 méteres szikla egy szakadék szélén egyensúlyoz – közölték a göttingeni Max Planck Naprendszerkutató Intézet (MPS) tudósai hétfőn. A sziklának láthatóan nagyon kis felülete érintkezik az üstökös talajával.
Az MPS kutatói szerint ilyen földtani képződmények a Földön is előfordulnak: az ingókövek úgy állnak a talajon, hogy azt hiheti az ember, bármikor felborulhatnak. Van köztük, amelyet meg is lehet mozdítani, innen kapták az ingókő elnevezést.
Gyakran jégfolyam vonszolta mai helyükre a köveket, más esetekben a víz és a szél elhordta körülük a könnyebb kőzetet, és maradtak magukban az ingókövek. Nem tudni, hogyan keletkezhettek a Csurin a feltételezett ingókövek, ám elképzelhető, hogy szállítási folyamat játszódhatott le ott is, az üstökös működése közben a felszíni kőzetek letöredeznek, az űrbe hullanak vagy új helyre vándorolnak – vélte Holger Sierks, az Osiris-csoport vezetője.
A Rosetta-misszió az ESA legnagyobb projektje, ennek révén a tudósok bepillanthatnak a 4,6 milliárd éves Naprendszer kezdeteibe.