Kína nem sajnálja a pénzt a tudományos fejlesztésekre
![szmog, Kína, Peking, biciklis](https://cdn.origo.hu/2023/12/hMfwrg6JAbFs-mIo9sA2_4s5EWw8vWdBVq2TbJeG98E/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2E2YmE4NTU1ZTE3NzRlODhhYzkyYjNjOWI0MWNiMmFm.webp)
"Innováció" – 61-szer mondta ki ezt a szót Li Ko-csiang kínai miniszterelnök a múlt héten kezdődött Országos Népi Kongresszuson tartott beszédében. Mint az ország legfőbb gazdasági tisztségviselője, áttekintést adott a 2016-tól 2020-ig tartó, szám szerint immár 13-ik ötéves terv előirányzatairól.
A főbb elemek közé tartozik a tudományra fordítható összegek megnövelése már idén 9,1 százalékkal 271 milliárd jüanra, ez átszámítva 41 milliárd dollár. Egyszersmind csökkenteni kívánják a kutatókat korlátozó bürokratikus terheket. A szén-dioxid és más szennyezőanyagok kibocsátásának lefaragásával pedig növelni kell a környezetvédelem szerepét, számol be a Sience folyóirat.
"Az innováció a fejlődés legfőbb motorja, Kína fejlesztési stratégiájának kiemelt helyét kell elfoglalnia" – mondta a miniszterelnök a kongresszus tagjainak.
Az új ötéves terv, amely afféle keretként szolgál a Kínai Kommunista Párt hosszú távú fejlesztési céljai számára, kevés konkrétumot tartalmaz arról, hogy pontosan miként is ültetik át gyakorlatba és finanszírozzák az elképzeléseket. Helyette listát közöl a kiemelt célokról, úgy mint egy nemzeti
tudományos központ építése, űrprogramok fejlesztése, több ezer kilométer nagysebességű vasút- és autópályahálózat kiépítése.
Kína új terve azt ígéri, hogy 2020-ra a kutatási-fejlesztési beruházások (K+F) összege eléri a GDP 2,5 százalékát, szemben a 2014-es 2,05 százalékkal – tavalyelőtt 10,3 ezer milliárd dollár volt az ázsiai ország bruttó hazai összterméke, K+F-re 344 milliárd dollár jutott.
A kínai tudományos élet képviselői örülnek a büdzsé kibővítésének, de megjegyzik, hogy a lényeg az egyelőre ismeretlen részletekben rejlik.
"A kormánynak nagy tervei vannak, de jelenleg bizonytalan a gazdasági helyzet. Minden a megvalósításon múlik" – mondta Wang Tao, a pekingi Carnegie-Tsinghua Globális Politikai Központ energia- és éghajlatszakértője.
Kína gazdasági növekedése 2015-ben 6,9 százalékra lassult, a kormány jelenleg 6,5-7 százalékos GDP-növekedéssel számol a következő öt évre. Li miniszterelnök szavaiból az derült ki, hogy a pártvezetés áthelyezte a hangsúlyt az eddig domináló szerelő- és nehéziparról.
A következő kínai ötéves terv fő tudományos témakörei
Kvantumkommunikáció és kvantumszámítógépA tizenharmadik ötéves tervben olyan elemek szerepelnek, mint a gázturbinás motorok és repülőgépek gyártása,
az idegtudományok és a genetikai kutatások föllendítése,
nemzeti kibervédelem és mélyűrbeli missziók. A kínai űrügynökség múlt héten bejelentette, hogy 2020-ig Mars-szondát tervez indítani.
Az úgynevezett "Big Data", azaz óriási adattömegek kezelése, a csúcstechnológiás orvosi eszközök fejlesztése és a felhőalapú számítástechnika szintén felkerült a prioritások listájára. Li adókedvezményeket ígért azoknak a cégeknek, amelyek befektetnek a kiemelt fontosságúnak minősített projektekbe, továbbá a bürokratikus korlátok csökkentéséről is beszélt, föllendítendő a kutatást és fejlesztést.
"Ha olyan stratégiát valósítunk meg, amelyben az innováció a fejlesztés motorja, akkor a tudomány és a technológia a gazdaság szerves elemévé válik, ezáltal fokozva a termelés minőségét és versenyképességét" – mondta a miniszterelnök.
A tervben szó esik környezetvédelemről és energiatermelésről is, de részletek híján nem világos, mi fog változni a jelenleg ismert adatokhoz képest.
2020-ra a kormányzat az energiafogyasztást 15 százalékkal kívánja csökkenteni, a szén-dioxid-kibocsátást pedig 18 százalékkal.
A kínai Fejlesztési és Reformbizottság elnöke szerint a következő 3-5 évben 500 millió tonnával fognák vissza a szénkitermelés kapacitását. Ezzel párhuzamosan a nukleáris energiatermelést 2020-ra megkétszerezik, elérve az 58 gigawattot.
Átszervezik a környezeti minisztériumot is, önálló osztályt kap a víz-, levegő- és talajvédelem.
A szakértők a talajszennyezés mérséklését tartják különösen fontosnak, hiszen az elmúlt évtizedek erőltetett ütemű iparosítása és a városok rohamos terjeszkedése óriási mértékben hozzájárult a talaj leromlásához. Mindenekelőtt létre kellene hozni a nemzeti talajminőség-vizsgáló hálózatot, mondta Yong-Guan Zhu, a hsziameni Városi Környezet Intézet igazgatója.