Istenről és Izraelről is értekezett Einstein most elárverezett leveleiben
![Einstein](https://cdn.origo.hu/2023/12/r6CwDa6oCqWd35h2gaCfWxioLDS5-slMd7of9Fa1BTI/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzRjZDhjYTk4ODNlZTRmNWVhYjcwNWVjY2UzNGNmMGE3.webp)
Az 1951 és 1954 között született levelek többségét a világhírű tudós David Bohm fizikusnak címezte. Az írógéppel írt leveleket Albert Einstein aláírta, és néhányukon még a Nobel-díjas tudós kézírásos jegyzetei is láthatóak.
Az árverésen a legnagyobb bevételt az a levél hozta, melyben Einstein 1954 februárjában, egy évvel halála előtt Bohmnak azt írja:
Ha isten teremtette a világot, legfőként azzal törődött, hogy nehogy könnyen megértsük".
Az írás 75 ezer euróért (23 millió forintért) kelt el.
David Bohm kvantumfizikus 1951-ben megtagadta, hogy beszámoljon a kommunista párthoz fűződő kapcsolatáról McCarthy szenátor Amerika-ellenes tevékenységet vizsgáló bizottsága előtt, inkább Brazíliába távozott az Egyesült Államokból.
Einstein leveleit Bohm özvegye őrizte meg,
és most, egy évvel a halála után az özvegy hagyatékának gondozója bocsátotta árverésre. Einstein és Bohm még a Princeton Egyetemen barátkozott össze, amikor mindketten ott dolgoztak.
Albert Einstein 1932-ben emigrált Németországból, és New Jerseyben, Princetonban vett házat családjának.
1955-ig, halálig itt dolgozott az Institute for Advenced Study intézet professzoraként.
Levelezésükben érintették a kvantumfizika kérdéseit, Isten természetét, és Bohm rémes brazíliai tartózkodását.
Einstein egy 1953 februárjában írott levelében Amerika akkori szellemi állapotát - amelyet a kommunistaellenes McCarthyék határoztak meg –
a 20. század eleji, II. Vilmos császár uralkodása alatti németországi paranoiához hasonlította.
Az Amerikát elhagyó Bohm, aki a Sao Pauló-i Egyetemen kapott állást, brazil tapasztalatairól beszámolva egyebek mellett a helyi ételekre panaszkodott, amelyet nem tud megszokni a gyomra.
A 75 éves Einstein együttérzését kifejezve azzal vigasztalta levelében, hogy "a gyomor instabilitását illetően" neki is széleskörű tapasztalatai vannak,
és azt tanácsolta fiatalabb kollégájának, hogy kerítsen egy jó szakácsot.
Az 1948-ban megalakult Izraelről azt írta, hogy a fiatal ország "intellektuálisan aktív és érdekes, ám csekélyek a lehetőségei, és kár lenne csak azért áttelepülni oda, hogy aztán az első alkalmat megragadva továbbálljon". Einstein tanácsa ellenére Bohm 1955-ben Brazíliából Izraelbe költözött. Két évig a haifai Technion Műszaki Egyetemen tanított, itt ismerte meg Sarah Woolfsont, akivel 1956-ban összeházasodott.
Egy évvel később a pár Angliába költözött.
Bohm 1992-ben bekövetkezett haláláig a Bristoli Egyetemen oktatott.
Bohm özvegye férje halála után visszatért Izraelbe, ahol Jeruzsálemben telepedett le. Az özvegy tavaly, 2016 áprilisában hunyt el.
Roni Grosz, a jeruzsálemi Héber Egyetem Einstein Archívumának kurátora korábban elmondta,
hogy a tudós Bohmhoz írt leveleinek másolatai megtalálhatók az intézet gyűjteményében,
tehát ismerik tartalmukat, de az eredeti példányok nyilván nagy izgalmat keltenek majd, hiszen Einsteinnel kapcsolatban mindig nagy az érdeklődés.