Megmutatjuk, milyen lehetett Szulejmán szigetvári síremléke
![Szulejmán](https://cdn.origo.hu/2023/12/boff3GOuvbLPR-iOYtPxNXw4S27D70rw5jEp2T96Igs/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2U1YWI5Y2U0YmUwYjRiNTdhYmQzNmI5MjM4MDdjN2Uw.webp)
Gőzerővel készül a nyári ásatási időszakra a PTE és az MTA – Pap Norbert és Fodor Pál professzorok által vezetett – kutatócsoportja, amelyre a Szigetvár melletti turbéki szőlőhegyen, Szulejmán szultán sírkomplexumának területén kerül sor.
Jelenleg az engedélyeztetési eljárás folyik, így az újabb feltárási munkálatok várhatóan augusztusban indulhatnak el.
A történelmi múlt további izgalmas darabkák kerülhetnek elő a hódoltsági idők homályából idén nyáron. A Szigetvár melletti turbéki szőlőhegyen zajló ásatásokkal egyre több részlet kerül a helyére.
Miután a kutatók azonosították a Szigetvár 1566-os ostroma idején elhunyt I. Szulejmán szultán halálának helyszínét, 2015-ben megkezdték a 16. század hetvenes éveiben ott emelt türbe, és az azt körülvevő más épületek maradványainak feltárását a korabeli írásos emlékek, kortárs beszámolók, és a műszeres vizsgálatok alapján.
Két évvel ezelőtt a dzsámi mellett újabb épület néhány helyiségét találták meg,
és a leletanyag elemzésével sikerült megbizonyosodni arról, hogy az épület – a feltételezéseknek megfelelően – valóban a dervisek közösségét szolgálta.
A három szárnyból álló egykori derviskolostor U alakot formázott.
A kutatók a komplexum északi és nyugati szárnyát már kiásták.
A déli terület feltárása idén kezdődhet el, ami több történelmi kérdésre is választ adhat.
A dervisek kolostora eredetileg L alakban épült és ilyen alakúnak is mutatta azt egy Esterházy Pálnak tulajdonított 1664-es alaprajz.
Azonban egy, a közelmúltban árverésre bocsátott részletes térkép, amelyet Leandro Anguissola hadmérnök készített 1689 februárjában ,
megmutatta, hogy a derviskolostort 1664 után kibővítették.
Az 1664-es téli hadjárat idején a költő Zrínyi Miklós katonái az unikális oszmán zarándokvárosba, Turbékra is eljutottak, és úgy tűnik, hogy felperzselték a helyet
– mutat rá dr. Pap Norbert az ásatásokat is végző kutatócsoport egyik vezetője, a Pécsi Tudományegyetem Kelet-Mediterrán és Balkán Tanulmányok Központjának igazgatója.
„Az oszmánok ezután kezdtek bele a komplexum nagyobb mértékű kibővítésébe, az épületek helyreállításába, miközben megerősítették az erődöt, és helyőrség létszámát is megduplázták. Úgy véljük, hogy ezzel egy időben magának a civil településnek a létszáma is gyarapodhatott.”
A 17. század második felében rendszeresen érkezhettek a látogatók a szultán síremléke köré épített és egyre terjeszkedő településre.
Kara Musztafa nagyvezír 1683-ban ostromolta óriási, százezres seregével Bécs városát, és a források megemlékeznek arról, hogy felvonulóban Bécs alá,
maga is ellátogatott egy nagyobb lovascsapat kíséretében Turbékra,
hogy példaképe, Szulejmán sírja előtt fohászkodva gyűjtsön erőt az ostromra.
Minden bizonnyal hozzá hasonlóan, számos előkelőség is felkereste Szulejmán, a török történelem aranykora szultánjának Szigetvár melletti türbéjét. „A kolostor déli szárnya ebben az időszakban épülhetett, de a funkcióját a kutatócsoportunk jelenleg még nem tudta biztosan meghatározni” – tette hozzá a dr. Pap Norbert.
„Az a hipotézisünk, hogy ez az épület vendégházként szolgált az ide betérő előkelőségek számára. Ez az egyik kérdés, amit szeretnénk az idei ásatási szezon során tisztázni."
Az „egyszerű" vendégek számára egy, a falakon kívül felépített karavánszeráj biztosított szállást, amire van írásos beszámoló, továbbá a korabeli összeírások is megemlékeznek a karavánszerájt működtető török fogadósról.
A most folytatódó ásatások során szeretnék meghatározni a türbe mellett állt egykori katonai barakk pontos helyét, de a korabeli leírások alapján keresik a komplexumot védő erőd bástyáit, valamint a türbe környezetébe épített boltokat is.
Evlija Cselebi a híres török krónikás és világutazó, aki bejárta a birodalmat és lejegyezte az élményeit. Terjedelmes műve, az Utazások könyve (Szejáhatnáme) a 17. századi hódoltsági viszonyok egyik fő hírforrását jelenti.
Ebben megemlíti, hogy 1664-ben járt Turbékon, ahol „mindenki az erejét megfeszítve dolgozott, hogy másfélszeres méretben újjáépítsék a komplexumot”.
Evlija Cselebi részletes leírást adott a zarándoktelepülésről, és beszámolójában azt is felsorolta, hogy milyen építményeket látott.
Állítja, hogy a szultáni türbe mellett boltok sorakoztak,
ami a számtalan látogató és a török szokások ismeretében nagyon is elképzelhető.
A kutatók kíváncsiak, hogy vajon megtalálják-e a Cselebi által megemlített üzletek nyomait, hiszen a török történetíró kapcsán többször bebizonyosodott, hogy nem közölt pontos adatokat, és időnként hajlamos volt keleties túlzásokba esni.
Az ásatások mellett műszeres vizsgálatokkal is próbálnak további adatokat gyűjteni a településről.
Az archeológusok újabb szakemberek bevonásával és az eddigi kutatási eredmények alapján megkezdték a szulejmáni sírkomplexum háromdimenziós rekonstruálását.
A modern filmekben előszeretettel alkalmazott látványos módszerrel három épületet építettek virtuálisan újjá: a türbét, a dzsámit, és a derviskolostort, valamint az ezeket körül ölelő palánkot (ez utóbbi még finomításra szorulhat az idei eredmények után).
A régészeti feltárás során előkerült épület tartozékok alapján az épületek díszítései is megjelentek a rekonstrukción, közöttük a híres Szulejmán pecsét.
A rekonstrukció később még kiegészülhet a boltok épületeivel vagy más egyéb építményekkel, ha sikerül ezeket feltárni.
A kutatók arra törekednek, hogy a rekonstrukció a lehető legrészletgazdagabb legyen,
a falak textúrájától kezdve a díszítéseken keresztül egészen az épületeken használt színezésig.
Ez hosszabb ideig tartó, aprólékos szakmai munka, amely még évekig is eltarthat
– jelzi dr. Pap Norbert.
„Egyelőre még sok mindent csak analógiák alapján jelenítettünk meg, ugyanis a biztos tudásunkat kipótoltuk azzal, amit más hasonló korú és jellegű, pl. szarajevói építményekről tudunk."
A terület sorsáról, ahol most a régészek és más szakemberek dolgoznak, tavaly kormányhatározat rendelkezett.
Az állam megvásárolja az itt található kerteket, házakat és nem csupán a kutatás folytatására biztosít pénzügyi forrást, hanem a terület jövőjét is kiemelten kezeli.
„A magyar kormány fontos célnak tekinti, hogy Szigetvár méltó helyre kerüljön a magyar nemzeti emlékezetben” – nyilatkozta Dr. Hóvári János történész-turkológus, volt ankarai nagykövet, a Zrínyi Emlékbizottság elnöke.
„A vár és más fontos helyszínek megújulnak a városban. Az 1566-os ostromhoz kapcsolódó különböző helyek, köztük a szultáni türbe is része a történelmünknek.
A kutatási helyszín különleges helyet foglal el a magyar-török kapcsolatok rendszerében is." A kutatás befejeztével, a terület állami kézbe kerülésével Turbék és az itt élők sorsa alapvetően megváltozhat.