Szarvakat viselt páncélján a gigantikus ősteknős
![teknős](https://cdn.origo.hu/2023/12/vuprLSVPEaLcuT9VvuqBUBe-vlsWkqTHFWpiJkbBwV0/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzIwNGI0ODllOTJmZDQ3YmJiYmU3MWRiZjg1NDZhYTUw.webp)
A Stupendemys geographicus páncélja három méter hosszú. A hím páncélon szarvak láthatók, ami ritkaság a teknősöknél - közölte a Zürichi Egyetem Paleontológiai Intézete és Múzeuma (UZH) szerdán. A szokatlan teknős létezése régóta ismert.
A faj az egyik legnagyobb, ha nem a legnagyobb édesvízi teknős, amely valaha létezett
- közölte Marcelo Sanchez, az intézmény igazgatója.
Az állat százszor nagyobb volt, mint legközelebbi rokona, az Amazonasban élő Duméril-folyamteknős (Peltocephalus dumerilianus).
A Stupendemys geographicus olyan területen volt honos, amely remek adottságai miatt jó néhány gigantikus állatfaj otthonául szolgált: Dél-Amerika trópusi északi része - a mai Kolumbia, Venezuela és Brazília - területe
5-10 millió évvel ezelőtt tápanyagban gazdag, mocsaras élőhely volt,
ahol többek között óriás rágcsálók és páncéloshüllők (krokodilok, alligátorok, kajmánok és gaviálok) éltek.
Ezen korszakban élt itt a Stupendemys geographicus is, amelyet csak az 1970-es években írtak le először.
Az új, szokatlan leletre venezuelai és kolumbiai lelőhelyeken bukkantak az UZH kutatói. Mivel bebizonyosodott, hogy kétféle páncéltípus létezik, a tudósok megállapították, hogy a Stupendemys geographicus esetében a két nem páncélja különbözik:
a hímén szarvak voltak, amelyek a nősténynél hiányoztak.
Az úgynevezett nyakfordító teknősök csoportjában ez az első bizonyíték és példa arra, hogy a hímek és a nőstények eltérő páncélúak voltak.
A nyakfordító teknősök a teknősök azon csoportja, mely nem tudja nyakát visszahúzni páncéljába, ehelyett oldalt hajtva mellé helyezi.
A lelet alapján a teknősök története némi finomításra szorul. "A minták elemzése után alapvetően kellett revideálnunk a faj evolúciós kapcsolatait a teknősök családfáján belül. Most már tudjuk, hogy az Amazonas vidékének bizonyos ma élő fajai a Stupendemys legközelebbi élő rokonai" - mondta Sanchez.
Emellett a Brazíliából, Kolumbiából és Venezuelából származó fosszíliák arra is utalnak,
hogy az óriásteknősök földrajzi elterjedése jóval nagyobb volt, mint azt eddig feltételezték:
a dél-amerikai kontinens teljes északi részén honosak voltak.
(Forrás: MTI/sda)