Egyre közelebbi szál fűz minket Attilához, a hunok királyához
![Attila](https://cdn.origo.hu/2023/12/Z0d4aDz78i4u_py5xHnN19asmPmsKFOH4jJgRANiWhs/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2ZiM2I1OTE5M2NlNjQ3NzFhZTA4OTExMDAxYTEyYjY4.webp)
Az Attila nyomában: a hunok királya a hun-magyar rokonságot, és a hozzájuk kapcsolódó társadalmi életet elemzi, amelyekre az újonnan megtalált tárgyi eszközök engednek következtetni. Római történetírók szerint a harcedzett hun törzs és hírhedt vezérük, Attila a semmiből tűnt fel, majd megtámadta és térdre kényszerítette a legyőzhetetlennek tűnő Római Birodalmat. Attila életét és harcfilozófiáját sok kérdés övezi, de leginkább halálának körülményei, temetési helye és rokonsági szálai foglalkoztatják a régészeket.
2014-ben Rómától 5.000 kilométerre,
Kazahsztánban egy kincsvadász felfedezésének köszönhetően szenzációs leletekre és hun kincsekre bukkantak.
A területet régészek vették birtokba, akik további tárgyakat ástak ki a mélyből. Ezek alapján kiderült például, hogy a hunok között volt egy elit réteg, akik a rómaiaktól zsákmányolt aranyból készített cipőcsatot hordtak. A szakértők kitérnek Attila nevének eredetére, a nép összetételének elemzésére, az akkor használatos eszközökre, de számos történetet felidéznek arról is, hogy a hunok királyát sokan elvetemült barbárként, Isten ostoraként tartják számon. Ugyanakkor a magyar nép királyának tekinti. Hogyan alakulhatott ki ez a paradoxon helyzet?
– Középkori krónikáink a hunokat a magyarok rokonaiként, elődeiként említik, de a modern történetírás ezt elveti. Az erről szóló vita kapcsán azonban már több szakember felhívta a figyelmet arra, hogy a középkori Európában kifejezetten hátrányos volt a barbár hunokat a magyarok, Attilát pedig a magyar királyok elődeiként emlegetni. Hogy krónikásaink mégis így tettek, arra nyomós okuk lehetett. A legfrissebb régészeti-genetikai vizsgálatok a krónikák igazát bizonyítják: az ázsiai hun előkelők Y kromoszómái a legnagyobb hasonlóságot az ázsiai szkítákéhoz, III. Béláéhoz, a mellé temetett II/54 jelzésű előkelőéhez, valamint a honfoglaló vezető rétegből vizsgált férfiakéhoz mutatták.
A genetikai adatok tehát egyre inkább arra utalnak, hogy a honfoglalóknak is volt közük a hunokhoz, méghozzá a szkíták vonalán.
A vezető réteg és a királyi ház között szinte bizonyos a kapcsolat, egyelőre a köznép rokoni szála kérdéses, de erre majd a következő kutatások fognak fényt deríteni – mondja dr. Török Tibor genetikus, aki a DNS-vizsgálati módszerekről árul el továbbiakat az említett dokumentumsorozatban.
(Forrás: SchisCom)