Ezeket a rejtélyes piramisokat a Csendes-óceán szigetein emelték
![Palau](https://cdn.origo.hu/2023/12/AN9_wpFoixj6893Docq7-OEDEJTFrZR_rkOy_PsmEpA/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2M1MTI2Mzg3NzE0NjRiOTY5YTkwM2RkNTQ4MjkyNDE1.webp)
A történelem előtti időkből származó monumentális építmények széles körben elterjedtek a Csendes-óceán szigetvilágában, Óceániában: Palau szigetein időszámításunk előtt 500 körül hozták létre ezeket a földes, lépcsőzetes műemlékeket.
A szájhagyományok és a legendák szerint Palauan sziget dombjain egy hatalmas kígyó tekeregett, amely a testével hozta létre ezeket a teraszokhoz hasonló természetes képződményeket.
A talajkutatókból, paleoökológusokból és régészekből álló interdiszciplináris kutatócsapat geo-régészeti módszerekkel megállapította, hogy a „Palau-piramisok" építői mállott vulkáni kőzeteket használtak, nagy mennyiségű kerámiával tarkítva a halmok alapját, miközben a felső rétegeket humuszos talajjal bevont teraszokká emelték.
A munkások több generáción át, szinte elképzelhetetlen mennyiségű munkával több millió tonna talajt mozgattak meg
– magyarázta Dr. Annette Kühlem, kutatási koordinátor és ásatási vezető a HeritageDaily online tudományos portálnak. – Ez egy olyan eredmény, amely csak egy politikailag jól szervezett társadalomban lehetséges.
Míg a legtöbb földmunkát kertészeti célokból végezték, az építmények néhány csúcsát, például
Babeldaob déli részén, egyfajta összetett temetkezési helyként használták, ahol a kutatók hat csontvázat találtak.
Dr. Annette Kühlem szerint a meglehetősen jó állapotú koponyák miatt remélik, hogy DNS-elemzést és ezáltal kapcsolati elemzést tudnak végezni rajta, ami potenciálisan „bezárhat egy rést" Óceánia településeinek felkutatása kapcsán.