Szokatlanul finom kidolgozású bizánci mozaikokat fedeztek fel a Gázai övezetben
![religion archaeology Horizontal](https://cdn.origo.hu/2023/12/-TSXSUB0TLsW1y6rZ0ucAv1Ctt-hTsDRW5CqIpnvG30/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzllNDhkMzZlMjk4NTRhMzdiNjlkMGM1MTgxNmM0NmIw.webp)
Szakértők szerint a bizánci korból származó műremek az egyike a valaha Gázában talált legértékesebb archeológiai kincseknek.
A mintegy 500 négyzetméternyi területen szétszórva található, együttesen 23 négyzetméternyi mozaik kivételes állapotban maradt fenn - mondta René Elter régész, a jeruzsálemi Francia Biblia és Régészeti Iskola kutatója.
A telken három helyen távolították el a földet, a legnagyobb lyukban 17 vadállat- és madárábrázolás látható, a másik kettőben geometriai ábrák.
Elter kivételesnek nevezte a bureidzsi felfedezést, mert nagyon szép, finom kidolgozású mozaikról van szó, másrészt máshol a Gázai övezetben nem található ilyen épségben megmaradt mozaik. A régész szerint a készítői minden bizonnyal drága alapanyaggal dolgoztak, amit a csillogó színek tanúsítanak. Becslése szerint a műremek az i. sz. szerint V-VII. században készülhetett.
A francia régész szerint a mozaik egy templom, vagy egy magánszemély villájának padozatát díszíthette. Egy részét megrongálták egy vén olajfa gyökerei.
Januárban egy építkezés munkásai egy kétezer éves római nekropolisz romjait fedezték fel Dzsabalíjában, a 2,3 millió lakosú palesztin terület északi részében.
A tengerparton húzódó enklávé az ősi időkben fontos útvonal volt Egyiptom és Levante között, ősi civilizációk számos maradványát őrzi a bronzkortól és iszlám korig és az ottomán birodalom koráig.