Elrejtett ókori kincs került elő Törökszentmiklósnál
![](https://cdn.origo.hu/2023/12/WvgSZLoHUaWtJWpRIQdl7SDgX9tBBk6aG6dQk2aNA7w/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzlhYWFlMTY0NGNhMDRkYzk5MWU1NjI4MjUzMTM5ZjQy.webp)
I. (Nagy) Konstantin császár "solidusa" a szolnoki Damjanich János Múzeum szempontjából azért is jelentős a lelet, mert az 1900-as évek legeleje óta nem került római kori aranypénz a gyűjteményükbe - közölte a kutató. A solidust Kr. u. 310 körül I. Konstantin császár vezette be - fűzte hozzá.
Hozzátette: feltételezhetően az aranypénz egy kisebb, rejtett kincshez tartozhatott. Átfúrták, azaz ékszerként, medálként hordhatták a szarmaták - mondta Kovács Péter.
Beszámolt arról is, hogy az érintett területen több más római kori érmét is felszínre hoztak. Az önkéntesek a solidus mellett körülbelül egy-egy tucat ezüst denáriuszt, illetve bronzpénzt találtak, utóbbiak szintén denáriuszok voltak - tájékoztatott.
A régész kitért arra, hogy a kutatók előtt számos példa ismert, amikor a szántási munkák során több száz méterre távolodtak el egymástól az ugyanazon leletegyütteshez tartozó darabok. A Törökszentmiklóshoz közeli mezőn eddig 4. századi érmékre bukkantak a szakemberek, de néhány 1. és 2. századi ezüstdénárt is azonosítottak. Az Alföldön a 3. század végéig nem volt jellemző a pénzhasználat a szarmaták körében - mondta.