A Dél-Alföld mélyén található ősi vulkánokat vizsgálják az SZTE geológusai
![P-T kihalás](https://cdn.origo.hu/2023/12/t_INreNxiCIB9CP9TifSd67k6iVv6oyRfEf9DmK75Ks/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzE0MWZkOTY5MGE2MDQyYzBhOTg3MDQyYTZiYjI3Nzk3.webp)
A közlemény szerint a földtörténeti perm időszakban - körülbelül 300-250 millió évvel ezelőtt - rendkívül intenzív vulkáni tevékenység zajlott, lávaöntésekkel és kiterjedt robbanásos kitörésekkel, amelyek eredményei ma Skandináviától a Balkánig megtalálhatók.
Több kilométer magas hegyvonulatok és mély völgyrendszerek,
valamint több millió éve kihűlt vulkánok is húzódnak a Dél-Alföld sík felszíne,
a földtörténeti viszonylatban fiatalnak mondható üledékes kőzetek alatt.
Az SZTE Ásványtani, Geokémiai és Kőzettani Tanszékén a 2010-es évek elejétől foglalkoznak az Alföld mélyén eltemetett magmás kőzetekkel. 2019 vége óta pedig a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal támogatásával folyik egy kutatási projekt, melyhez a magyar mellett német és román szakemberek is csatlakoztak.
A program egyik elsődleges célja a felszín alatt akár több kilométer mélyen lévő kristályos aljzat magmás kőzeteinek feltérképezése és megértése.
Sajnálatos módon ezekről a képződményekről idáig csak felületes és gyakran félrevezető ismeretek voltak, elsősorban az 1960-80-as évek olaj- és gázkutatásaihoz kapcsolódóan.
A magmás kőzettan, a vulkanológiai és az analitikai vizsgálatok fejlődése, valamint a lokális és regionális földtani ismeretek bővülése ma már lehetővé teszi, hogy ezeknek az eltemetett, idős kőzeteknek a vizsgálatával magmás eseményeket rekonstruáljanak, és rajtuk keresztül az aktív - és akár a társadalomra is kockázatot jelentő - vulkánok működését is jobban megértsék.
A kristályos aljzat kőzeteinek megismerése a hazai geológiai szakma kiemelt, hiánypótló feladata, amely az alkalmazott kutatásokat, például ásványi nyersanyagok kutatását is nagymértékben elősegíti, jobban tervezhetővé és kivitelezhetővé téve a mélyfúrásokat.
(Forrás: MTI)