Először fényképezték le a gízai nagy piramis rejtett folyosóját
![Gízai piramisok](https://cdn.origo.hu/2023/12/dmgF8fYQiy1kewdEO0KYeDin68RPJZKmvYOAO8zCsik/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzBlZmY2ZmQ4N2Y2YzQzYTliY2I2ZGFkODMzMDkyYjI2.webp)
A nagy üres teret meglehetősen találóan „nagy ürességnek" nevezték el, amit három különböző müonérzékelési technikával igazoltak. Természetesen a legnagyobb piramis belsejében lévő nagy titokzatos űr nem maradhatott sokáig feltáratlan, ezért most az egyiptomi régiségügyi minisztérium tisztviselői endoszkópos kamerával igazolták a létezését.
Amikor a kamerát a bejárat alatti egyik nyíláson keresztül behelyezték, ez a vizsgálat egy 9 méter hosszú és 2,10 méter széles, ék alakú mennyezettel rendelkező folyosó létezését mutatta ki
–mondta Mostafa Al-Waziri, az egyiptomi Régiségek Legfelsőbb Tanácsának munkatársa egy sajtótájékoztatón, amit az IFL Science online tudományos portál idézett. – Valószínűleg ezt a folyosót azért építették, hogy tehermentesítse a piramis súlyát.
A folyosóról a franciaországi Párizsi-Saclay Egyetem és a japán Nagoya Egyetem tudósai nemrégiben publikáltak egy tanulmányt, amelyben kozmikus sugárzású müonradiográfiával ismét átvilágították az űrt, amely során alkalmazott kutatást végeztek kozmikus részecskék segítségével.
Hufu piramisa az első olyan piramis a történelemben, amely ékzáró technikát alkalmaz a belső szerkezetek elfedésére és összeomlásuk megakadályozására
– írta a csapat a Nature Communications című szaklapban megjelent tanulmányában. – Ilyen elemeket találunk az északi homlokzaton, a királynői kamra mennyezetén és a királyi kamra felett.
Hozzátették: az ókori világ hét csodája közül a legrégebbi építési folyamat az egyik legfontosabb régészeti rejtély, így minden eddig ismeretlen belső szerkezet felfedezése hozzájárulhat a piramis építésével kapcsolatos ismeretek bővítéséhez.
A folyosó és a még nagyobb üres tér rendeltetése, amelybe vezet, továbbra is ismeretlen. Az egyik elmélet szerint a folyosó a piramis belsejében lévő nyomás enyhítésére szolgált. Egy másik elképzelés alapján az üreg a piramis építési módjának eredménye lehet: egy belső rámpát használtak a tetőblokkok helyére történő mozgatásához, amelyet aztán meghagytak vagy lazán feltöltöttek törmelékkel.
Egy harmadik, kicsit izgalmasabb elmélet az, hogy a folyosó Hufu titkos sírkamrájához vezethet.
Amikor ugyanis a piramisokat először megnyitották és feltárták, a 19. századi régészek számos kamrát találtak, köztük egy olyan szarkofágot is, amelyről azt hitték, hogy magát Hufu-t rejti. Amikor azonban kinyitották, az üres volt.
A maradványokról régóta azt feltételezik, hogy ellopták őket. Két amatőr francia egyiptológus szerint azonban lehet, hogy van egy másik, még fel nem fedezett sírkamra, amelyben Hufu maradványai vannak.
Elméletük alapján a piramisokat sokkal véletlenszerűbben építették, mint azt eddig a tudomány vélte, a terveket a munka előrehaladtával módosították, amikor az építők rájöttek, hogy bizonyos kamrák nem bírják el például egy szarkofág súlyát.
Végeredményben a nagy piramis egész problémája összefoglalható ezzel az elmélettel: Hufu három halotti kamrát építtetett magának
– mutatott rá Gilles Dormion, építésze 2004-ben az elméletről. – Az első befejezetlen maradt, a második rendelkezésre állt, a harmadik pedig megrepedt; Hufut ezért a másodikban temették el.
Zahi Hawass egyiptomi régész a BBC-nek elmondta, hogy a folyosó bizonyosan „valami fontos dologhoz" vezethet, amely magában foglalhatja Hufu sírkamráját. Néhány hónap múlva kiderül, hogy igaza volt-e.