Nemcsak fájdalmas ez a sokakat érintő betegség, van egy sokkal borzalmasabb hatása
![herpesz](https://cdn.origo.hu/2024/02/0LJeuIr49l_QK15xpWA3PDV05fkVQkkLPlQp-Zby4aQ/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2U4N2NmYWViOGRhNTQyNDA5ZGU0MWMxNWUyNzZlYmY5.webp)
Ma Svédországban a felnőttek nagyjából 80 százaléka hordozza a herpesz vírusával, a HSV-1-el (Herpes simplex vírus-1) kapcsolatos ellenanyagokat. Ez azt jelenti, hogy immunrendszerük valamikor a múltban ki volt téve a kórokozónak.
Míg sok herpeszesnél soha nem jelentkeznek tünetek, másoknál időről időre gyulladásos fellángolások és hólyagok jelennek meg a száj és az ajkak körül. Függetlenül attól, hogy az élethosszig tartó fertőzés külsőleg hogyan mutatkozik, a Svédországból származó új eredmények arra utalnak, hogy a HSV-1-nek lehetnek más alattomos hatásai, amelyek belülről pusztítják a szervezetet.
Erika Vestin epidemiológus, a svédországi Uppsalai Egyetem munkatársa szerint a mostani felfedezés korábbi tanulmányok hipotéziseit erősíti meg, amelyek kapcsolatot feltételeztek a herpeszvírussal való fertőződés és az Alzheimer-kór kialakulásának megnövekedett esélye között.
Az Alzheimer-kór és a vírusok kapcsolata – elszabadult immunválasz lehet a bűnös?
Habár intenzíven kutatják, a demenciát és annak kiváltó okait a mai napig számos rejtély övezi. Az Alzheimer-kór a leggyakoribb demenciatípus, amelyet gyakran az agyban felhalmozódó kóros fehérjecsomók jellemeznek. Az idegtudósok és a gyógyszerkutatók egy jelentős része évek óta arra összpontosít, hogy megállítsák ezeknek a csomóknak a felhalmozódását az agyban. Reményeik szerint ezzel akadályozni lehetne a kognitív hanyatlást, és mérsékelhetővé válhatnának a tünetek.
Más szakértők azonban úgy vélik, ez egy tévút, és az agyi fehérjecsomóknak konkrét biológiai funkciójuk van, például szerepet játszanak a központi idegrendszer immunválaszában, javítják az idegrendszerben keletkező károkat, vagy akadályozzák a kórokozók pusztító tevékenységét.
Ezen elgondolás szerint tehát az Alzheimer-kór bizonyos fajtái idegen kórokozókra adott kontrollálatlan immunválasz következményei lehetnek.
Az elképzelés, hogy fertőzések válthatják ki az Alzheimer-kór egyes változatait, először 1907-ben merült fel, de a hipotézist a tudományos közösség évtizedekig figyelmen kívül hagyta és "nagy elutasítással" kezelte. Ez a kutatási irány csak a közelmúltban kezdett elfogadottá válni.
Megtalálták a herpeszvírus DNS-ét az Alzheimeresek agyában
Az 1990-es években először találtak szokatlan mennyiségű HSV-1 örökítőanyagot elhunyt Alzheimer-kóros betegek agyában. Később, 2008-ban ismét Alzheimerben elhunyt betegek agyát vizsgálták, és kiderült, hogy a HSV-1 DNS-e az agyi fehérjeplakkok 90 százalékában jelen volt. Mi több, a vírus DNS-ének túlnyomó része (72 százaléka) csak a plakkok belsejében volt felfedezhető.
Az eredmények arra utaltak, hogy a herpeszvírusra adott immunválasz szorosan összefügg a kognitív hanyatlással.
Emellett idén egy mintegy 500 000 orvosi adatot vizsgáló tanulmány megállapította, hogy egyes súlyos vírusfertőzések, például az agyvelőgyulladás és a tüdőgyulladás növelhetik a neurodegeneratív betegségek, például a Parkinson-kór vagy az Alzheimer-kór kockázatát.
Az eddigi legátfogóbb tanulmány vizsgálta a herpeszvírus és az Alzheimer összefüggéseit
A fentiekből tehát látható, hogy több jel is utal a herpeszvírus és a demencia kapcsolatára, a bizonyítékok azonban továbbra is vitatottak, és viszonylag kevés van belőlük. Éppen ezért a svédországi Uppsalai Egyetem és az Umeå Egyetem kutatói több mint ezer beteg állapotát követték nyomon hosszabb ideig.
Az általuk 15 éven át követett 1002 felnőtt résztvevő 82 százalékánál azonosították a herpeszvírus antitestjeit.
E betegeknél kétszer nagyobb valószínűséggel alakult ki demencia a vizsgálat során, mint azoknál, akik nem hordoztak HSV-1 antitesteket.
Érdekesség, hogy az összefüggés az életkortól és az Alzheimerre hajlamosító genetikai tényező, az APOE-4 egyik génváltozatának meglététől függetlenül fennállt.
A kutatók most azt tervezik kideríteni, hogy a herpeszkezelés segíthet-e megelőzni vagy késleltetni a demencia kialakulását. Az egyik ezzel kapcsolatos, jelenleg is folyamatban lévő II. fázisú klinikai vizsgálat 2024 decemberében fejeződik be.
A teljes tanulmány a Journal of Alzheimer's Disease című szakfolyóiratban olvasható.