Cukros üdítők hatása: egyre aggasztóbb a helyzet a gyerekeknél
![Cans,Of,Sugary,Drinks,Pour,Out,Separately,On,Black,Background,](https://cdn.origo.hu/2024/08/nj7BCA5hiTyQ3pHopRuIPvAQHlgi0PYcCTUyTsrHoXU/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzA5Yjk4ZjFiMGJlMzRiYTNhOTdiYjJhNDkyODkzOTk4.webp)
2018-ban a gyerekek átlagosan 3,6 adag cukros italt fogyasztottak hetente, ami megdöbbentő, 22,9%-os növekedés 1990-hez képest, ráadásul ez az arány sokkal magasabb esetükben, mint a felnőttek körében – derül ki a The BMJ-ben publikált tanulmányból, amelyet amerikai, görög, kanadai és mexikói kutatók vezettek és tettek közzé a közelmúltban. A kutatás az üdítőkre, energia- és gyümölcsitalokra terjedt ki, és kizárták a 100%-os gyümölcs- és zöldségleveket, a zéró kalória tartalmú, mesterségesen édesített italokat, valamint az édesített tejet, teát és kávét is. Ezzel természetesen párhuzamosan nőtt a vizsgált időszakban a gyermekek elhízása is, amely jelenleg közel 160 millió fiatalkorút érint világszerte. „Bízom benne, hogy eredményeink megkongatják a vészharangokat a világ minden országában” – fogalmazott Dariush Mozaffarian, a tanulmány vezető szerzője, az amerikai Tufts Egyetem Food is Medicine Institute igazgatója. Nagyon magas árat kell fizetni ezért egyéni szempontból, az egyén egészsége szempontjából, nemcsak gyermekkorban, hanem hosszú távon is, ez pedig rettentően magas költségeket ró majd a társadalom számára is. – tette hozzá Dr. Berthold Koletzko, a müncheni Ludwig Maximilian Egyetem gyermekgyógyász professzora, a Nemzetközi Egyetem elnöke.
Már korábbi tanulmányok is kimutatták, hogy a cukros üdítők fogyasztása jelentős egészségügyi kockázatot jelent a fiatalok körében, hiszen fokozzák az elhízás kockázatát, ami később akár a 2-es típusú cukorbetegséghez, szívbetegséghez és bizonyos rákos megbetegedésekhez is vezethetnek.
A kutatások azt mutatták, Latin-Amerika és a Karib-térség, valamint a Közel-Kelet és Észak-Afrika jelenteti a legmagasabb fogyasztói réteget (itt 9,1 és 7,3 üdítő adagot fogyasztanak az érintettek hetente).
A cukros üdítők értékesítését is górcső alá vette a tanulmány, és úgy látják, hogy az üdítők árai csökkentek Latin-Amerikában és a Karib-térségben az 1990-es években és a 2000-es évek elején, de a közelmúltban ismét felfelé kúsztak – a kutatók szerint a változások tükrözik a régió gazdasági trendjeit és az egészséges táplálkozási kampányok megjelenését, valamint az ipar lobbitevékenységét a cukorfogyasztás visszaszorítását célzó politikák ellen az elmúlt 30 évben. „Az ún. ultrafeldolgozott élelmiszerekért felelős multinacionális vállalatok, a fiatalokat célzó marketingstratégiák, az SSB-k bevitelének korlátozására irányuló szabályozási intézkedések hiánya (vagy rossz) hatása következetesen megfigyelhető Latin-Amerikában és más javuló gazdaságú régiókban is” - vélik a kutatók.
A magasabb jövedelmű országokban, például Nyugat-Európában és Észak-Amerikában, 2005 és 2018 között szintén csökkent a gyermekek cukrozott italainak fogyasztása, miután ez az arány 1990 és 2005 között megugrott.
Az eredmények szerint a gyermekek számára legnépesebb 25 ország közül Mexikó jelenteti a legmagasabb arányt a cukros italok fogyasztása tekintetében a gyerekek körében. Itt 2018-ban 10,1 adagot ittak meg a gyerekek, ezt követi Uganda (6,9 adag), Pakisztán (6,4 adag), valamint Dél-Afrika és az Egyesült Államok (6,2 adag) – mutatták a gyerekek táplálkozási szokásai.
Eközben Indiában és Bangladesben volt a legalacsonyabb szint, itt heti 0,3 adag fogy rendszeresen. A világ nagy részében a gyerekek tehát nagyjából minden nap fogyasztanak cukros italokat.
Az elemzett 185 ország közül 56-ban a gyerekek átlagosan legalább hét adagot ittak hetente, ami 238 millió gyereket és tinédzsert jelent, ez pedig a fiatalok 10,4%-a világszerte, a cukorral édesített italok globális hatásai tehát nem megkérdőjelezhetők.
Az eredmények alátámasztják, hogy „célzott oktatásra és szakpolitikai beavatkozásokra van szükség a viselkedés korai megváltoztatása és a gyermekkori cukros üdítők kockázata és az ezzel összefüggő káros következmények megelőzése érdekében” – mutatott rá Laura Lara-Castor, a tanulmány első szerzője és a University of the University posztdoktori kutatója. Az elemzők szerint ezek a beavatkozások magukban foglalhatják újabb adók kivetését, a cukros italok megjelenesére és marketingjére vonatkozó szabályozást, valamint az iskolákban tett erőfeszítéseket, hogy korlátozzák a gyerekek hozzáférését a termékekhez is, hiszen kifejezetten káros a cukros italok hatása a gyerekek egészségére.