Egy varázslatos hely, ahol csodató fakadt az ördög nyomában
![Hévíz](https://cdn.origo.hu/2023/12/yFIb1XOL_75yTPVWLvmctxMbgl9-oL0WakRgLI-xonU/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzU0OTY0NjkxZTQ3ODQzNjBhMmYxZDJmNWIwYTZmYmNl.webp)
A Hévízi-tó, illetve Hévíz városa a Keszthelyi-fennsík nyugati lejtője mentén, a Hévízi-völgyben, a Hévízi-gyógytó Természetvédelmi Területen található. Magyarország egyik legkedveltebb fürdő- és nyaralóhelye, a főváros után ide látogat el a legtöbb turista az országban.
Varázslatos atmoszférája és világhírű gyógyfürdője messze földön híressé teszi a Balatontól mindössze néhány kilométerre fekvő települést.
A turistaáradat ellenére egyébként azt tapasztaltuk, hogy bármerre is jártunk a városban, mindenütt nyugalom, csend uralkodott, a fürdő környezetében pedig kellemes volt érezni a gyógyító víz illatát.
Hévíz felfedezését a Rákóczi utcán kezdtük, amely teljes hosszában sétálóutcaként funkcionál. Ez az utca köti össze a főutcát, azaz a Széchenyi utcát a gyógyfürdő előtt elhaladó dr. Schulhof Vilmos sétánnyal.
A főutca felől indultunk el a sétálóutcán, ahol a Tófürdő felé haladva egyre-másra butikok, kávézók és fagylaltozók sorakoztak. Ám érdemes a háttérben megbúvó épületekre is figyelmet fordítanunk, hiszen az utcát az 1920-as években épült villaépületek szegélyezik, amelyek ma már felújított formában apartmanoknak és kávézóknak adnak helyet.
A sétálóutca közepén található a Fontana Filmszínház épülete, vele szemben pedig az id. dr. Moll Károly tér egy szökőkúttal és mögötte Moll Károly egész alakos bronzszobrával.
Moll Károly fontos szerepet töltött be a település történetében, ugyanis ő a súlyfürdő „atyja",
amit Hévízen fejlesztett ki az 1950-es években. Az elegáns díszkő burkolatú Rákóczi utcán végig szépen felújított épületek sorakoznak, és az összkép alapján bármely nyugat-európai sétálóutcával való összehasonlításban megállja a helyét.
Az utca végén a Fedett Fürdő – azaz az 1968-ban átadott Terápiás Centrum - épületével találtuk szembe magunkat. Külső falán megtekinthető a Pantheon, előcsarnokában pedig ne hagyjuk ki a római eredetű, Jupiter istennek szentelt oltárkövet, amely tanúsítja, hogy milyen régi ez a település, hiszen már 2000 évvel ezelőtt is éltek itt emberek.
A Téli fürdő előtt, a Festetics tér tó felőli oldalán egy különleges alkotás, a Magyar Nemzetközösség Emlékműve hívja fel magára a figyelmet, amely a honfoglalás 1100. évfordulója alkalmából készült.
Ezután az árnyas fákkal és szépen rendben tartott, parkosított, virágágyásokkal szegélyezett sétányon végighaladva elérkeztünk a Tófürdő főbejáratához, amelyet két kerub őriz. Az oroszlánból és sasból összegyúrt sárkány Hévíz város hivatalos címerében is megtalálható.
A gyógyfürdő bejáratával szemben látható a Tó Tündére szobor,
amelyet 2000-ben avattak fel. A műalkotásnak különleges jelentése van a helyiek számára, hiszen a tündér jobb kezével a város címerét, és azon keresztül az egész települést óvja.
Ezzel elérkeztünk Hévíz legfőbb nevezetességéhez, a Tófürdőhöz. Ez egy rendkívül érdekes természeti jelenség, hiszen
bár tóról van szó, állóvízről a szó szoros értelmében véve mégsem beszélhetünk:
észak felől két vízfolyás torkollik belé, délen pedig 10-12 méter széles csatornán folyik a vize a Zala folyóba, majd onnan a Balatonba.
S akkor még egy szó sem esett a forrásokról, amelyek titkát sokáig nem tudták felkutatni, mivel az ovális alakú felszín alatti meder a forrásánál igen mély. A forráskráter alját csak 1958-ban sikerült elérni, s ekkor kiderült, hogy a víz egy vízszintes barlangjáratból tör elő.
A 4,44 hold kiterjedésű Hévízi-tó
Európa legnagyobb meleg vizes gyógytava, de világszerte sem létezik sok ilyen
– ha hasonlót szeretnénk találni, akkor egészen Új-Zélandig kell elmennünk. További különlegessége, hogy míg a legtöbb efféle képződmény agyag- vagy sziklatalajba ágyazódik, a hévízi tőzegmedrű.
Az 50 hektár területű véderdővel körülvett tó valódi báját a parkkal övezett ovális gyógyvizű tó, a vízfelszín felett lebegő páraréteg és a felszínén úszó indiai vörös tündérrózsák együttesen adják. A tó élővilágának legszembetűnőbb képviselője, a tündérrózsa a város címerében és zászlajában is helyet kapott.
A Hévízi-tó kénes, enyhén radontartalmú, alkáli hidrogén-karbonátos vize valóban gyógyhatású. Nyáron a víz hőfoka 33-35 °C, de nagyon meleg napokon elérheti a 36-38 °C-ot is. Viszont ősszel és télen sem hűl le 24-26 °C alá. A tó felett lebegő, 1,5-2 méter széles páraréteg megakadályozza a víz lehűlését, ezért mindenhol szinte azonos vízhőmérséklet mérhető.
Hévízt a „reumabetegek Mekkája"-ként is emlegetik.
A legenda szerint a környék földjeit egykor maga az ördög szántotta, és az ekéjének nyomában tört fel a meleg víz.
A helység a 18. századtól kezdett a fürdőzők paradicsomává fejlődni, kiváltképp azután, hogy Festetics György gróf, a környék akkori birtokosa 1795-ben megépíttette itt az első, akkor még tutajokon álló fürdőhelyet.
A Tófürdő környékén elidőzve felfedeztük a Szoborparkot is, ahol árnyas fák alatt található egy megkapó szoborcsoport, amely egymás mellett ábrázolja a magyar irodalom három neves alakjának mellszobrát: Móricz Zsigmondét, Csokonai Vitéz Mihályét és Berzsenyi Dánielét.
Ezután egy hosszabb sétával eljutottunk a kisváros egy másik szegletébe, a Kossuth Lajos utcába, ahol megnézhettünk
egy valódi építészeti látványosságot, a Városháza új épületét, amely 1998-99-ben épült.
Külön érdekessége, hogy alapkövének letételében az akkori polgármester mellett Farkas Bertalan, Magyarország első űrhajósa is közreműködött.
A Városháza előtti dísztér egyik fő látványossága – Széchenyi István szobra mellett - a Nymphae díszkút. De ezzel még közel sincs vége az itt található látnivalóknak, hiszen
a Városháza falát Magyarország első királyának, az államalapító Szent Istvánnak különleges mozaikképe díszíti.
Ha pedig áttekintünk az utca túloldalára, különleges élményt nyújt a Szentlélek római katolikus templom modern épülete, amely már a városba vezető főutca elejéről is jól látható: magasba törő kék színű tornyai messziről felhívják magukra a figyelmet. Három év alatt épült fel a város és a lakosság támogatásával. A hét, ég felé törő torony a Szentlélek hét ajándékát jelképezi.
Innen tovább indultunk és elhatároztuk, hogy megnézzük
a büfésort is, amely a balatoni üdülőhelyek retró hangulatát idézi.
Van itt számtalan ajándékbolt, a legkülönfélébb csecsebecsékkel, az úszógumitól kezdve a strandpapucson keresztül a különféle emléktárgyakig rengeteg mindent találunk itt, de ha ízletes lángosra, vagy sült kolbászra támadna kedvünk, akkor bőven válogathatunk a büfék között is. Ha pedig hagyományos vacsorára vágyunk, több éttermet is találhatunk. Ráadásul az autónkkal is le tudunk itt parkolni, hiszen közvetlenül itt található a Széchenyi utcai nagyparkoló.
Hévíz tehát elsősorban a gyógyfürdőjéről híres a mai napig, de ahogy láttuk, a városban számos olyan látnivaló található, amit érdemes felkeresni – ezt akár kisvonattal is megtehetjük. S ahogy a bevezetőben már utaltunk rá, sokféle szabadidős tevékenység is űzhető: nagyokat lehet biciklizni a környéken, vagy a túrázók számára is indul innen több túraútvonal. Vagyis messze nem csak a gyógyulni vágyóknak érdemes ide ellátogatniuk.