Kipróbálhattuk 2011 legfontosabb autóját - Nissan Leaf-menetpróba
![Nissan Leaf](https://cdn.origo.hu/2023/12/5Dox3LgBu89_Uf9AL9y0IH4JZf831XN4Sb_hOJwgtiY/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzkyNjI1ODc4OWFlMTQ5MWU4ZjE0MGY1ZTc2MzVkZGIw.webp)
Csak bemutatkozni jött Magyarországra az Év autója, másfél évet még várni kell rá
(Még több fotó a galériában. Kattintson a képre!)
Megérkezett hazánkban a Nissan Leaf, a 2011-es esztendő legfontosabb autója, amely számos díj mellett megnyerte a világ és az európai Év autója díját is. Sajnos a modell még csak egy európai bemutatkozóturné keretein belül érkezett Magyarországra, így a nagy találkozás igen rövid ideig tartott, de legalább megismerhettük a Nissan zöldstratégiáját.
Egy nap a Nissan Leaffel
A Nissan is tisztában van vele, hogy egy európai uniós direktíva szerint a márkák átlagos szén-dioxid-kibocsátásának 2020-ig 95 g/km alá kell csökkennie, ezért számukra is nagyon fontos a Leafhez hasonló modellek megjelenése (2010-ben 147,2 g/km volt a márka átlaga). Nem titok, hogy a New York-i taxitendert megnyerő Nissan NV200-ból is készül már egy elektromos változat (bár nem ebből lesznek a taxik), sőt a Genfi Autószalonon bemutatták első elektromos sportautó tanulmányukat, a Nissan Esflow-t. Emellett a Nissan olyan célt is kitűzött maga elé, hogy 2050-re 90 százalékkal csökkenti a szén-dioxid-kibocsátását, de itt nemcsak a megjelenő autókra gondolnak, hanem a vállalattal kapcsolatos minden tevékenységre, tehát a gyártási folyamat is környezetkímélőbb lesz.
Azt már eddig is tudtuk, hogy az elektromos motorok hatásfoka sokkal jobb a robbanó motorokénál: amíg egy modern benzinmotor az üzemanyagban rejlő energia körülbelül 20 százalékát tudja mozgási energiára fordítani, addig egy elektromos motornál ez a szám 90 százalék. Egy villanyautónál is kell veszteséggel számolni, hiszen amíg az erőműtől elér az energia az autó akkumulátorába, addig a hálózat fejlettségéből adódóan komoly veszteségekkel kell számolni.
A belső kellemes hangulatú, jó minőségű
Bár a Nissan Leaf tesztautók oldalán is olvasható a "Zero Emission", valójában ezek az autók is szennyezik a környezetet, hiszen számolt szén-dioxid-kibocsátásuk attól függ, hogy milyen erőműben állítják elő a mozgatásukhoz szükséges energiát, illetve ez mekkora veszteséggel ér el ez az autóig. Az érték országonként változó, magyar adat sajnos nincsen. Ennek ellenére az elektromos autózásban igenis komoly fantázia van, hiszen itt a hálózat fejlesztésével, zöldenergia felhasználásával elérhető a nulla emisszió.
Egy kis technológiaismertető videó
Az elektromos autóknak több előnyük is van a robbanómotoros társaikhoz képest, de a hátrányok között is van néhány zavaró dolog. Itt van például a hatótáv, amely a Leaf esetében 175 km (vezetési stílustól, útviszonyoktól, időjárástól függően), ami egészen jónak számít a villanyautók között, de nem tud vetekedni egy korszerű turbódízel hatótávolságával. Ez az autó tehát inkább második autónak született, a nagyvárosi forgatagban elegendő, sőt még a Balatonra is le lehet gurulni vele, de ott a töltéséről gondoskodni kell.
Ezen a képernyőn az energiafelhasználást lehet követni
Itt jön képbe a második negatívum: túl hosszú a feltöltése. Gyorstöltővel ugyan 30 perc alatt 80 százalékos töltöttség elérhető lenne, de ilyen gyorstöltő állomás jelenleg nincs hazánkban, ezért a normál hálózatról a teljes feltöltés időtartama 8 óra. Ez rengeteg, az elektromos autók áttöréséhez elengedhetetlen lenne a töltőhálózat drasztikus fejlesztése. Ebben a Nissan is részt vállalt, a Leaf sajtótájékoztatóján bemutattak egy új gyorstöltő berendezést, amely a jelenlegi berendezéseknél sokkal kisebb (kb. fele akkora), és feleannyiba kerül.
A fehér körön belül bármit elérünk, a világosabb körhöz már spórolva kell vezetni
Az elektromos autók harmadik hátránya, hogy ez a technológia jelenleg még nagyon drága. Több európai országban csak azért tudják 30 ezer euró körüli áron forgalmazni a Leafet, mert az államok minden ilyen autóra 5000 euró támogatást adnak. Magyarországon még nem lehet tudni, hogy mennyibe fog kerülni, de ez erősen függ majd attól, hogy a magyar állam is támogatja-e az elektromos autók betörését, illetve hogyan alakul a forint/euró árfolyam. 2013-ig még sok minden változhat, várhatóan akkor indul el a Leaf európai gyártása, a márka illetékesei szerint onnantól már a magyar piac is számíthat éves szinten száz Leaf behozatalára.
A Nissan nagyon bízik abban, hogy addigra ennyi autót el is lehet adni, ami a modell 30 ezer eurós árát, illetve tudását látva nem is meglepő feltételezés. Az autó a Toyota Auris hibridhez hasonlít formailag, de méreteit tekintve közelebb áll a Priushoz. Az Aurishoz képest belül kicsit tágasabb, de első ránézésre kicsit jobb minőségű is. A Prius belül nagyobb, de abban még kisebb a fejtér hátul.
Kicsit idegenül hat még a pesti forgalomban
Nem volt túl sok idő a kipróbálására, de a 109 lóerős elektromotor elég meggyőző volt a városi közlekedésben, leginkább az azonnal ébredő 280 Nm-es nyomatéka megnyerő. Az autó minden pillanatban figyelmünkbe ajánlja, hogy mennyire vezetünk takarékosan, illetve ennek függvényében mekkora utat tudunk még teljesíteni. A navigáció két körrel azt is mutatja a térképen, hogy még meddig juthatunk el. A fehérebb körön az látható, ameddig mindenképpen elérünk, a világosabb pedig eco-vezetés esetén lehet alternatíva. Az autó egyébként jelzi azokat a pontokat, ahol tudunk tölteni: ahol egyszer már töltöttünk, azokat megjegyzi.
Természetesen a vezetési élmény ebben az autóban más értelmet nyer, a rengeteg elektromos rásegítés és a motorhang hiánya miatt olyan, mintha egy sterilizált világban vezetnénk. A Leaf 30 km/órás sebességig hangot is ad, hogy ne gázoljuk el a gyalogosokat, de ebből az utastéren belül semmi sem hallatszik, sőt a belvárosi forgalomban többnyire kívül is elnyomja a városi zaj.
A Nissan szerint az akkumulátortechnológia terén piaci előnyük van.
Ilyen cellák vannak benne, összesen 48 darab
Az utastér kényelmes, a zajszint alacsony, így egy kicsit úgy is érezhetjük magunkat, mintha egy prémiumautóban ülnénk. A Leaf hátsó térkínálata már feljogosítja arra, hogy valódi családi autóként gondolhassunk rá: 183 centiméteres magasságommal kényelmesen elfértem a magamra állított vezetőülés mögött, csak a fejtér szűkös egy kicsit. A 330 literes csomagtartó is megüti a kompakt kategória szintjét, ráadásul ez a jövőben még nőni is fog, hiszen a töltésvezérlő állítólag az európai gyártásban már átkerül a motortérbe.
A Nissan Leaf számos díja nem véletlen, modern technikája mellett egy élhető családi autó, amely szerényebb hatótávja miatt elsősorban második autónak ajánlható. A Nissan felmérése szerint az átlagos európai nem megy naponta száz kilométernél többet autójával, neki elég lehet a Leaf. Ha hetente mégis mennénk kicsit távolabbra (mondjuk Debrecenbe), akkor ezzel az autóval nem tehetjük meg, tehát csak egy másik autó mellett lehet kényelmes megoldás.
A bal oldali nyílás a gyorstöltő, a jobb pedig a sima töltő
A Leaf kilométerköltsége nagyon alacsony (kb. 600 forint száz kilométer), ez ráadásul az üzemanyagárak növekedésével még inkább kedvezőnek számít. Sokkal kevesebb a kopó alkatrész, 30 ezer kilométer vagy egy év a szervizperiódusa, ezért a fenntartási költsége is alacsonyabb, mint egy azonos kategóriájú autónak. Rengeteg előnye is van tehát, de egyelőre még a magyar piac nincs felkészülve rá. Oslóban az elektromos autók a buszsávban is közlekedhetnek (Párizsban is szó van róla), Londonban az ilyen autók ingyen behajthatnak a korlátozott forgalmú övezetekbe, sőt Európa több országában már kialakítanak direkt elektromos autóknak parkolóhelyeket. Nálunk még a támogatásuk sem kidolgozott, a gyorstöltési hálózat pedig nem létezik. Reméljük 2013-ra, a Leaf érkezéséig változik a helyzet, akkor a többi elektromos autónak is több létjogosultsága lesz.