Megszenvedtünk az új KRESZ-vizsgán
![](https://cdn.origo.hu/2023/12/orKsrbPs9Ir0EUlZydOxrO4NkmSo-r-2mzZj2Rt_OOI/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzM0NDA5YmVlZTZjZTQ2OGI4YjhiODA3NmZjYjc3ZTYz.webp)
Pár hónap múlva nagykorú lesz a jogosítványom, azóta egyszer sem volt a kezemben KRESZ-tankönyv, ezért nem fűztem hozzá sok reményt, hogy átmegyek a rögtönzött próbavizsgán, amelyet a ceglédi Gyurmo autósiskolába szerveztünk le. A látogatás apropóját az adta, hogy május 23-a óta már mozgóképes kérdésekkel is találkoznak a tanulók a kérdéssorban.
Amikor elvégeztem a KRESZ-tanfolyamot 1998-ban, még lényegesen egyszerűbb volt a tanulóvezetők dolga. Nagyjából 1500 kérdést tartalmazott az ún. kérdésbank, elég volt bemagolni az összeset a tesztkönyvből, és akkor az ember szinte biztosan átment.
Persze nem helyes, de az volt a módszerem, hogy a könyvben bejelöltem a helyes válaszokat, és a tanuláskor a kérdés után már csak azt olvastam el, ez végül be is jött, mert elsőre átmentem (a forgalmi vizsgán viszont megbuktam egy óvatlan, lakott területen belüli dudálás miatt).
Részben pont a magolós módszer, részben pedig a kérdések elavultsága miatt 2015 januárjában a Nemzeti Közlekedési Hatóság teljesen megváltoztatta az elméleti vizsga anyagát: azóta a korábbinál sokkal több,
körülbelül 10 ezer kérdést tartalmazó kérdésbankból
kapnak feladatokat a tanulók, és tartalmilag is megújultak a feladványok.
A feladatok a 20-30 éves műszaki színvonal helyett már a mai autók szintjéhez igazodnak, így például a részecskeszűrőkkel, AdBlue adalékkal, a xenon- és LED fényszórókkal és a különböző menetdinamikai segédrendszerekkel is foglalkozhatnak. Látványos változás, hogy az illusztrációkban a Ladák, Daciák és Wartburgok helyett modern típusok képei jelentek meg, és már a klasszikus, tankönyves magasított tetős autódizájn is a múlté.
A kérdések három témakör (közlekedési alapismeretek, járműkezelés, üzemeltetés) köré csoportosulnak. Már a vezetéstechnika is belekerült az elméleti anyagba, de pont ez az a terület, amit sokkal inkább egy tanpályán, vezetés közben kellene elsajátítani, mintsem a számítógép előtt ülve, viszont olyan törvény még nem létezik, ami egy ilyen tanfolyam elvégzéséhez kötné a jogosítvány megszerzését. Pedig így lehetne felkészülni a vészhelyzetekre.
Morvai Melinda KRESZ-oktató szerint fontos különbség a régi rendszerhez képest, hogy már csak a kérdésbank körülbelül negyedével lehet találkozni a gyakorló feladatsorokban, így már
lehetetlen a bevált magolós módszerrel készülni.
Korábban gyakran előfordult, hogy az így készült tanuló 4-5 perc (a rekord állítólag 1,5 volt) alatt készen volt az amúgy 55 percig tartó elméleti vizsgával, utána a gyakorlati oktatáson viszont szinte elölről kellett kezdeni vele a KRESZ-szabályok oktatását, mert addigra mindent elfelejtett.
Tíz pontot lehet veszíteni
A jogosítvány megszerzéséhez a kötelező elméleti képzés a jogszabályok szerint jelenleg két formában történhet: az egyik a hagyományos tantermi oktatás – személygépkocsi-vezetők esetén minimum 28 tanórás tanfolyam keretében –, míg a másik az elektronikus e-learning tanfolyam. A tanulók a közlekedési alapismeretek mellett vezetéselméleti és szerkezeti ismeretekre is szert tesznek, a kötelező tanfolyam után pedig 55 kérdésből álló számítógépes tesztvizsgát szükséges letenniük a továbbhaladáshoz. A kérdésekre 55 perc alatt kell válaszolni, 75 pontból 65 pont elérése szükséges a sikeres teljesítéshez.Maracska Zsuzsa oktató szerint a másfél évvel ezelőtti változások óta
jelentősen romlott a sikeres elméleti vizsgázók aránya:
korábban ez bőven 70 százalék fölött volt, gyakran olyan vizsgájuk is volt Cegléden, hogy senki sem bukott meg, most viszont csak enyhe többségben vannak azok, akiknek sikerül elérniük a minimálisan megkövetelt pontszámot.
Ebben a romló tendenciában nagy szerepe van annak, hogy mindig van olyan 8-10 kérdés, amivel a vizsgán találkozik először a tanuló, még akkor is, ha előtte éjjel-nappal a gép előtt ült, és akár többször is kifizette a 30 nap/12 óra (amelyiket hamarabb eléri) gyakorlásért kért 4000 forintot a tesztprogramot fejlesztő cégnek.
A számok nyelvén
Tavaly Magyarországon összesen 110 892-en próbálkoztak B kategóriás KRESZ-vizsgán, de a Metropol információi szerint elsőre csak 63 százalékuknak sikerült. A forgalmi vizsgákon sem rózsásak az eredmények, majdnem minden második tanuló megbukik (pontosan 54 százalék a sikerességi arány), de korábban sem volt sétagalopp az élet a tanulókocsikban. Eredményességi mutatók terén óriási a szórás az ország összesen 885 autósiskolája között.Egyébként a törvény azt írja elő, hogy az első tanfolyami órától kezdve 9 hónapon belül el kell menni vizsgázni, és
egy éven belül le is kell tenni az elméleti vizsgát,
különben lehet elölről kezdeni a tanfolyamot. Elsőre ez sok időnek tűnhet, de a hatóság a bukás után általában csak két-három héttel, nyáron néha csak egy hónappal későbbre tud új időpontot adni (a pótvizsga 4600 forintba kerül), így könnyen ki lehet futni a határidőből. A meglévő elméleti vizsgával két éven belül kell letenni a rutint is tartalmazó gyakorlati vizsgát.
Mivel majdnem 18 éve vizsgáztam KRESZ-ből, kíváncsian vártam, hogy milyen eredményt érek el. Persze leginkább a vadonatúj, színes-szagos mozgóképes kérdéseket vártam, azt gondoltam, minden második ilyen lesz, ehhez képest csalódottan konstatáltam, hogy az 55 vizsgakérdésből
csupán kettőhöz tartozik videós animáció,
az egyik 3, a másik 1 pontos.
Milyen sorrendben lehet átmenni? Cikkünk végén megtalálja a megfejtést
Igaz, hogy látványos az újítás, de véleményem szerint sok értelme nincs, mert azokat a feladatokat ugyanúgy meg lehetett volna oldani, ha a mozgókép utolsó pillanatát kimerevítették volna, az előtte lepergő 8-10 másodperces film megnézése felesleges időpazarlásnak tűnt.
Annál is inkább, mert a számítógépes vizsgázás óta bevezették azt a szabályt, hogy
egy kérdés megválaszolására csak egy perc áll rendelkezésre.
Aki többször is lejátssza a videót (megállításra nincs mód), annak sok ideje elmegy az egy percből, és a végén valószínűleg kapkodva fog bejelölni egyet a három lehetőségből.
Én olyan mozgóképes kérdést kaptam, amiben szokás szerint egy autó vezetőülésébe kellett képzelnem magam, befordultam egy sarkon jobbra, és egy egyszer áthúzott „várakozni tilos” tábla utánig mentem el. A kérdés pedig az volt, hogy meddig állhat meg a következő szakaszon az autó.
Ez egy tipikus beugratós kérdés, ugyanis a köznyelvben a megállás több ideig tartó, huzamosabb állást jelent, a várakozás pedig egy rövidebb időtartamot. Ehhez képest a „várakozni tilos” táblánál 5 percig lehet állni, míg a kétszer áthúzott „megállni tilosnál” addig sem, kivéve persze, ha a forgalom vagy az autó műszaki állapota indokolja.
A másik mozgóképes egy tipikus 3 pontos kérdés volt, amelyben egy útelágazáshoz érve kellett eldönteni, hogy mi legyen a járművek szabályos áthaladási sorrendje az elsőbbségadási szabályok alapján. Ezt is ki lehetett volna váltani egy sima állóképpel, mert a kereszteződéshez a négy jármű pont egyszerre ért oda.
56 pontot értem el a maximális 75-ből, tehát 9 pont kellett volna, hogy átmenjek a vizsgán. Igaz, ebből 4-et figyelmetlenség miatt buktam el, mert az egyik kérdésnél (szabad-e tolatni az autópályán) véletlenül rossz választ adtam meg (igen), egy 3 pontosnál pedig nem vettem észre, hogy a kereszteződésben az egyik jármű egy megkülönböztető jelzést használó szirénázó mentőautó. Ha valamire, erre pont jó lett volna a mozgóképes animáció, mert ha hangja is lett volna, biztosan nem nézem áruszállítónak a betegszállítót.
Ahogy sejtettem, a mindennapi vezetésből ismerős szituációk megoldása, főleg az elsőbbségadási feladatok mentek jól, meg a vezetéstechnikai jellegűek („mit nevezünk alulkormányzottságnak?”),
amin elvéreztem, azok a magolós egypontosak voltak.
Nem tudtam például, hogy vasúti átkelőn minimum 5 km/h sebességgel kell áthaladni, vagy azt, hogy hol kell elhelyezkedni az egyirányú utcából balra kanyarodáskor (ez a feladattípus vagy négyszer előfordult az utána kitöltött 10 kérdéses próbatesztekben is). Az sem rémlett, hogy a megállni és várakozni tilos tábla a padkára nem vonatkozik (csak kiegészítő táblával).
Abban a hitben ringattam magam, hogy megállás után elég csak 2 métert hagyni a záróvonal és a járművem között (holott 3-at kellett volna), és azt sem tudtam, hogy járda hiányában hol kell közlekedniük a gyalogosoknak (az úton, és nem a bicikliúton). Ön emlékszik arra, hogy a távolsági fényt, azaz a reflektort tompítottra kell váltani, ha az úttesttel párhuzamos sínen vonat, vagy az út melletti vízen hajó érkezik szemből? Valószínűleg nem, és én is pont ugyanígy voltam ezzel.
Összességében a mozgóképes kérdéseknek kevés hasznát láttam, viszont a tavaly bevezetett új kérdésbank tényleg sokkal korszerűbb a réginél.
Jó, hogy vezetéstechnika is került a tananyagba,
és az is, hogy a válaszokat biflázva már nem lehet sikeres elméleti vizsgát tenni. Rutinos sofőrként a sikertelen vizsga nemcsak arra döbbentett rá, mennyire megkoptak az emlékek, hanem arra is, hogy milyen ingatag alapokon állt a KRESZ-tudásom. És sajnos a vezetők többsége ugyanígy van ezzel, mert a legtöbbször a bevált szabályt használjuk: azt csináljuk, amit a többi autós körülöttünk.
A mozgóképes feladatra a helyes válasz: „Én, utána pedig A” – „B” – „C”.