Az MNB közleménye szerint a térség jegybankelnökei kölcsönös érdeklődésre számot tartó kérdéseket vitattak meg, és megállapodtak abban is, hogy pénzügyi rendszereiket kiemelt figyelemmel kísérik.
A tanácskozás résztvevői megtárgyalták a pénzügyi krízis közép-európai gazdaságokra gyakorolt hatásait, illetve áttekintették a résztvevő országok válságra adott válaszait is.
Az ülésen a szlovén, a cseh, a magyar, a lengyel, a szlovák és az osztrák jegybank elnöke vett részt. Ez volt a régió jegybankelnökeinek sorrendben harmadik találkozója, amely minden alkalommal a Központi Bankok Európai Rendszere Általános Tanácsának márciusi rendes ülését követte.
Jó ötlet, de nem elég konkrét
Kondrát Zsolt, az MKB elemzője hiányolta a konkrétumokat a közleményből, különösen az elmúlt hetek közös nyilatkozataira tekintettel kevesellte az együttműködésre vonatkozó megjegyzéseket. Nem zárta ki, hogy e mögött a jegybankelnökök eltérő véleménye áll.
Ugyancsak szűkszavúnak nevezte a közleményt Suppan Gergely, a Takarékbank elemzője. Pozitívumként értékelte ugyanakkor, hogy a jegybankok tovább mélyítik együttműködésüket, ami véleménye szerint elsősorban az információáramlásra, kommunikációra vonatkozik és abban nyújt segítséget: ha bármelyik országban probléma lenne, arra időben felkészülhessenek a régió jegybankjai. Mélyebb együttműködés elhatározására vélhetően az eltérő problémák és az egyes országok különböző helyzete miatt sem került sor - tette hozzá.
Eltérő helyzetben az együttműködők
Emlékeztetett rá, hogy az osztrák, a szlovén és a szlovák központi bank "kilóg a sorból", mivel az eurozóna tagja, a magyar, a cseh, és a lengyel jegybank pedig éppen a jövő héten készül kamatdöntésre, egymástól eltérő módon. A magyar és a cseh alapkamat vélhetően nem változik, míg a lengyel központi bank a várakozások szerint kamatot csökkent - mondta.
A tanácskozást és az erről kiadott tájékoztatót követően a forint árfolyama sem változott jelentősen, kissé erősödött az euróval szemben, délután 15 órakor 298-299 forint között alakult.