A kormányfő - aki az ENSZ Közgyűlés őszi ülésszaka alkalmából érkezett az amerikai városba - a több mint egy tucatnyi bankvezető előtt röviden ismertette, hogyan hatott tavaly október óta a globális pénzügyi-gazdasági válság Magyarországra és összefoglalta az új kormány válságkezelő intézkedéseit, valamint azok eredményeit.
A befektetők érdeklődtek az EU-alapok felhasználásáról, különös tekintettel a Jeremie befektetési programra. A felek részletesen értékelték az ország versenyképességét, illetve lehetőségeit a válság elmúlása utáni időszakban - mondta a kormányszóvivő.
Az MTI értesülése szerint az arra vonatkozó kérdés kapcsán, hogy milyen lesz a helyzet a választások után, elmondta: szerinte a majdani kormánynak sem lesz sokkal nagyobb mozgástere, részben azért, mert az országnak teljesítenie kell azokat a mutatókat, amelyeket elvár tőle a nemzetközi befektető közösség. Másrészt a jelentős mennyiségű devizahitel miatt érzékeny politikai kérdés a forint árfolyama, ezért meg lesz kötve az új kormány keze - fejtette ki, s hozzátette, folytatni kell Magyarország versenyképességének javítását.
Azzal a kérdéssel kapcsolatban, miért vált Magyarország Európa egyik mintaországából sereghajtóvá, kitért arra: a 2002-es választási küzdelem előtti ígérgetési verseny a 13. havi nyugdíj bevezetésével, a közszolgálati alkalmazottak bérének 50 százalékos emelésével hiba volt, s miután Magyarországon nagyon alacsony a foglalkoztatottság, ezt csak adóemeléssel, az elvonások növelésével lehetett fenntartani. Emiatt gyengült az ország versenyképessége, a külföldi befektetők más piacokat kerestek - mondta.
Az egyik bank képviselője arról érdeklődött, miért nem hoz a magyar kormány intézkedéseket, hogy a fiatal anyák távmunkával vagy részmunkaidős foglalkoztatással visszatérjenek a munkaerőpiacra. A kormányfő kifejtette, több ilyen kezdeményezés is van, például a közszolgálati szférában ezentúl kötelező lesz elfogadni, ha az anya részmunkaidőben kíván dolgozni, a munkáltató köteles az anyát visszafogadni.
A New York-i üzleti élet képviselői érdeklődtek a magyar bankszektor tulajdonosi szerkezete felől is, Bajnai Gordon tájékoztatta őket, hogy az 80 százalékban külföldi tulajdonban, nagy nemzetközi bankok kezében van.
Egy kérdés arra vonatkozott, mit lehet kezdeni Magyarországon a korrupcióval és hogyan lehetne javítani az átláthatóságon. A miniszterelnök kifejtette, több intézkedést tettek ez ügyben, igyekeznek visszaszorítani a korrupciót és minél több ügyet átláthatóan és a nyilvánosság előtt kezelni.
A banki vezetők arra is kíváncsiak voltak, hogyan érinti Magyarországot az, hogy Washington feladta korábbi közép-európai rakétatelepítési tervét? Bajnai Gordon ennek kapcsán úgy foglalt állást: ő a tényeken alapuló elemző munka híve, és ha az amerikaiak megállapították, hogy Irán még nem képes nagy hatótávolságú rakéták indítására, s ezért felesleges ilyen elhárító rendszert telepíteni, akkor ő ezt elfogadja.