"Mi vagyunk az egyik javaslattevő" - nyilatkozta Parragh László, a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara (MKIK) elnöke a Kossuth Rádiónak. Az érdekvédelmi szövetség elnöke a tankötelezettség 15 évre szállításának ötletére mondta ezt, amely a Széll Kálmán-terv egyik pontjaként szerepel.
Az iparkamara érvelése szerint az iskolapadból kiszakadó diákok minél nagyobb részét kell szakmához juttatni, s ehhez tanműhelyekbe kell terelni őket. Az MKIK képzési igazgatója, Szilágyi János a Világgazdaságnak azt nyilatkozta: a végcél az, hogy a közismereti tárgyakban gyengébb tanulókat is beemeljék a szakképzésbe.
Szerinte az iskolák eddig "fogva tartották" a diákokat, akik nem szerettek volna az iskolapadban ülni. "Mindössze arról van szó, hogy az új szabályozás szerint a diákok nincsenek a nyolcadik osztály után az iskolapadba kényszerítve, aki dolgozni akar menni, mehet" - mondta Szilágyi János.
A Világgazdaság szerint egy-egy évfolyamból 25 ezer diák kerül ki úgy, hogy a nyolc osztályt vagy még azt sem teljesíti, s nem szereznek szakmát. Az ő elhelyezkedési esélyük a munkaerőpiacon minimális, csupán 20-25 százalékuk talál állást, míg a szakmával rendelkezők 62-63 százaléka.
Csütörtökön Pokorni Zoltán, a Fidesz oktatáspolitikusa az MTI-nek azt nyilatkozta, hogy szerinte egy 4+5 éves általános iskolai rendszerre kéne átállni, mivel így több idő jutna az egyéni fejlesztésre, ismétlésre, gyakorlásra, azaz a kompetenciák elmélyítésére.
A Népszabadság szerint a 9 éves általános iskolai képzés éppen a 15 évre szállított tankötelezettséghez igazodik. A lapnak nyilatkozó gyermekpszichológus, Vekerdy Tamás szerint ez "nemzeti katasztrófa" lenne, a fejlett országokban fordított a tendencia, éppen emelik a tankötelezettség korhatárát.