Emelkednek a hozamok, jó hír a részvényeknek?
![](https://cdn.origo.hu/2023/12/kJpNkqWAm9RPkA4epqTuQNM_OwaSBt1ZEFvZg2oFpCA/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzFkMmUwM2QyYjc1MDQzMGU5ZTk4ZDNlOTYzMGQ1NTE1.webp)
Bekeményíthet a Fed, félnek a befektetők
Megállt, sőt megfordult az utóbbi hónapokban a kötvénypiacokon látott hozamcsökkenési trend a fejlett és fejlődő piacokon egyaránt. Ebben a legnagyobb szerepe a Fed eszközvásárlási programjának közelgő leállítása, vagy mérséklése miatti félelemnek van. A befektetők amiatt aggódnak, hogy az amerikai gazdaság javulását látva a Fed hamarosan lassíthatja, vagy teljes mértékben leállíthatja óriási méretű eszközvásárlási programját. Ezzel havi 85 milliárd dolláros kereslet eshet ki fokozatosan az amerikai állampapír piacról, ami az árfolyamok csökkenésével, és a hozamok emelkedésével fog valószínűleg együtt járni.
A befektetők ezt a jövőt kezdték árazni, melynek következtében az amerikai tízéves államkötvények hozama kétéves csúcsra ugrott. Ezzel párhuzamosan a német, brit és japán hosszú kötvényhozam is intenzív emelkedést mutatott, mivel az óriási pénzpumpa a többi globális eszközárra is hatással van. A hozamok emelkedésével ugyanis az amerikai állampapírok vonzalma erősödik, ami elszívja a levegőt más fejlett, vagy elsősorban fejlődő piacokról.
Hogyan működnek a kötvények? A kötvény egy meghatározott futamidejű hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, melyet vállalatok és országok is kibocsáthatnak, ha forrásra van szükségük. A kötvénykibocsátó vállalja, hogy a kötvény névértékét a lejárat végén visszafizeti és közben meghatározott kamatot fizet, legtöbbször évente. A kötvény árfolyama és a hozama fordított módon viselkedik. Az árfolyam emelkedése azt jelenti, hogy a hozama esik, az árfolyam esése pedig azt jelenti, hogy a hozama nő. Ez annak köszönhető, hogy minden kötvénynek van egy meghatározott éves, névértékhez viszonyított kamatfizetési kötelezettsége, amit kuponnak nevezünk. Ha például ez a kupon két százalékos és a kötvényt mondjuk annak 100 forintos névértékén vásároljuk meg, akkor a kötvény hozama is két százalékos számunkra. Ha azonban a kötvény futamideje közben megváltozik a véleményünk a kötvény kibocsátójáról, például valamilyen okból már kevésbé bízunk meg benne, mint korábban, akkor valószínűleg el akarjuk adni a kötvényünket. Ha nagyon szabadulni szeretnénk a kötvénytől, már a 100 forintos névértéke alatt is hajlandóak leszünk megválni tőle (leesik a kötvény árfolyama). Aki viszont tőlünk például 98 forintért megveszi a kötvényt, annak a 100 forintos névértékre vetített 2 százalékos hozam már nem 2 százalékos hozam lesz, hiszen csak 98 forintot fizetett érte. Az árfolyam esése tehát növelte a kötvény hozamát. Ugyanezen logika mentén a kötvény árfolyamának emelkedése a hozam csökkenését jelenti. Ha egy kibocsátó kötvényeinek csökken a hozama, az legtöbbször azt jelenti, hogy nő a bizalom a kötvény kibocsátója irányában, a hozamemelkedés ezzel szemben bizalomvesztést jelent. Ennek magyarázata egyszerű: a kötvény árfolyama a gyakorlatban akkor emelkedik (hozamcsökkenés), ha megnő a kereslet iránta, a kínálat pedig ezzel nem tart lépést. Ha oksan akarnak szabadulni egy kibocsátó kötvényétől, akkor annak a túlkínálat miatt esik az árfolyama (emelkedik a hozama). |
Trendforduló jöhet a kötvénypiacon
A kötvénypiaci trendfordulóra utaló jelek miatt érdemes megvizsgálni, hogy az az elmúlt években hogyan teljesítettek a részvénypiacok, amikor nagyobb és hosszabb ideig tartó hozamemelkedés kezdődött a kötvénypiacokon. Sajnos nincs könnyű dolgunk, hiszen a kötvénypiac 1980 óta igen erős bikapiacban mozog, de talán így is futja majd következtetésekre. Talán még amellett is, hogy a látottak szerint a kötvényhozamok mozgása nem magyarázza a részvénypiac nagyobb kilengéseit.
Legutoljára az 1970-es évek végén volt megfigyelhető erőteljes hozamemelkedés az amerikai kötvénypiacon (tehát a kötvényárfolyamok csökkentek), az 500 legnagyobb amerikai vállalat részvényeinek mozgását leképező S&P 500 részvényindexnek viszont esze ágában sem volt esni, igaz emelkedésre sem futotta neki.
Ezután, az 1980-as években megfordult a trend a kötvénypiacon, és a hozamok lefordultak a csúcsokról, és megkezdődött a máig tartó kötvénypiaci rali. Ezután kisebb-nagyobb "megbicsaklásokkal" folyamatosan csökkentek a hozamok, és fokozatosan emelkedni kezdtek a részvényárfolyamok. Ennek legfőbb oka a bővülő amerikai gazdaság volt, ami támogatta a részvények, kötvények drágulását.
Közel sem biztos azonban, hogy most is trendfordulót láthatunk majd a kötvénypiacon. A kötvényhozamok mindenesetre nagyon közel kerültek mostanra ahhoz, hogy a középtávú csökkenő hozamtrend megtöréséről beszéljünk. Hatalmas változások következhetnek ezzel, hiszen egy évek, sőt akár évtizedek óta tartó trendben jöhet változás, ha a hozamok tovább emelkednek.
A mostanihoz hasonló hozamfelpattanásokra számos alkalommal volt példa az elmúlt évtizedekben, de a részvényárfolyamok a 2000-es és 2008-as válság kivételével egyik esetben sem estek jelentős mértékben. Csak ez alapján az mondható, hogy jelenleg nem kell félni részvénypiaci mélyrepülés kialakulásától, hacsak nem számítunk a 2000-es és 2008-as válsághoz hasonló krízis kibontakozására.
Ha bővül a gazdaság, nem nagy baj a pénzpumpa leállása
A korábbi évekhez képest viszont a mostani hozamemelkedés más környezetben éri a befektetőket. A 2010-ben kezdődött monetáris lazító programok, melyek a kötvényhozamok leszorításáért is felelősek, nagy szerepet játszottak a részvénypiaci menetelésben. Ezért a jelenleg futó QE3 közelgő visszafogása komoly kockázatot jelenthet a részvénypiaci rali fenntarthatósága szempontjából is. Nem csoda, hogy az elmúlt hetekben nagyobb esések mutatkoztak a tőzsdéken, miután Ben Bernanke meglebegtette a piaci ralit tápláló pénzpumpa közelgő megvonását.
S&P 500 értéke (pontban)
Ugyanakkor a Fed elnöke szerint az eszközvásárlási program leállítása csak az amerikai gazdaság további, várt szerinti javulása esetén képzelhető el. Ha az amerikai gazdasági folyamatok valóban tovább javulnak, az viszont segíthet elkerülni a nagy részvénypiaci pánikot, mivel a bővülő gazdaság kedvező hatással lehet a vállalatok eredményeire, ami a részvényeik árfolyamát is támogathatja.
Segíthet még a laza monetáris politika
Az előttünk álló időszakban továbbra is a Fed eszközvásárlási programjával kapcsolatos hírek mozgathatják majd az amerikai börzéket aszerint, hogy a befektetők éppen milyen üzenetet olvasnak ki belőlük a pénzpumpa jövőjével kapcsolatban. Ezért a legvalószínűbb forgatókönyvnek az árfolyam ingadozások hevességének a megnövekedése tűnik rövid távon (nő a volatilitás). A szakértők szerint a kötvényhozamok tovább emelkedhetnek, nagy részben a folytatódó, brutális mértékű kötvénypiaci tőkekivonás miatt. A kötvényekből kiáramló tőke pedig "helyet kereshet magának", és nagy része a részvényeknél csapódhat le.
Nem szabad azt sem elfeledni, hogy bár az eszközvásárlások üteme hamarosan csökkenhet, a laza monetáris politika továbbra is jellemző marad. Az irányadó ráta 0 százalék közelében áll, és onnan várhatóan csak később kerül majd sor az emelkedésére. Ez tehát támogathatja még a részvénypiacokat, de a korábbi tapasztalatok szerint még attól sem kell megijedni, ha az alapkamat emelkedni kezd. Sokáig ugyanis még ezalatt is jól teljesítenek a tőzsdék, hiszen ezek a folyamatok jellemzően a gazdasági növekedés javulására utalnak. A magasabb kamatkörnyezet csak időben később tud kedvezőtlen hatást kifejteni a tőzsdékre. Ettől tehát egyelőre most sem kell tartani.
Összességében tehát a QE3 leállítása kockázatos a részvénypiacok számára, azonban ha az amerikai gazdaság a vártnak megfelelően tovább javul, az kedvező lehet a vállalatok papírjainak. Az amerikai monetáris politika még sokáig laza maradhat, ami a gazdaság támogatásán keresztül a részvények árfolyamát is felfelé hajthatja. Rövid távon az árfolyamingadozások hevességének felerősödésére lehet számítani, míg hosszabb idősíkon a fenti folyamatok tűnnek valószínűnek, különösen akkor, ha a kötvénypiacról kiáramló tőke nagy része a részvénypiacokon csapódik le.