Javította magyar növekedési prognózisát az OECD
![Gurría, Ángel; Varga Mihály](https://cdn.origo.hu/2023/12/SVoX_UqedTUtwngxh--qvFDKNJHc_oCbsbrmeiEHySs/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2Y4MTkzZWZkYjg5YTQ5ZjhiZjY3ZDdmM2Y1ZmY5Mzg1.webp)
A párizsi székhelyű OECD az előző, novemberben kiadott tanulmányban jelzetthez képest jelentősen,
Az OECD előrejelzése, amely a magyar gazdasági növekedést idén a negyedik,
jövőre pedig a hetedik legerősebb helyre sorolja a tagállamok közül,
mindkét évre vonatkozóan meghaladja az Európai Bizottság legutóbbi, tavaszi előjelzését, amely idén 4, jövőre pedig 3,2 százalékos növekedéssel számol.
A magyar kormány idén áprilisi prognózisa szerint idén 4,3, jövőre pedig 4,1 százalékos lehet a hazai össztermék (GDP) bővülésének üteme.
A szervezet elemzői szerint a gazdasági növekedés motorja továbbra is a belső kereslet marad.
A belső fogyasztást erősíti a csökkenő munkanélküliség, a reálbérek emelkedése és a beruházások növekedése.
A munkanélküliség az OECD prognózisa szerint jövőre 3,5 százalék alá csökken.
Az OECD felhívja a figyelmet a gazdaság túlfűtöttségének kockázatára, miután a monetáris és a fiskális politika továbbra is növekedéstámogató, és az Európai Bizottsághoz hasonlóan anticiklikus gazdaságpolitikát javasol.
A szakértők kiemelik, hogy jóllehet az új beruházások növelik az ország exportkapacitásait, a dinamikusan emelkedő bérek negatív hatással lehetnek az ország versenyképességére. Az exportkapacitások bővülése és a jól teljesítő exportpiacok ellenére ezért visszafogott lehet Magyarország exportpiaci részesedésének növekedése.
Az infláció az OECD szerint 2019-re elérheti a Magyar Nemzeti Bank 3 százalékos célértékét, az alacsonyabb inflációs várakozások fenntartásához az elemzők szerint kamatok emelésére lenne szükség.
A költségvetés GDP-arányos hiánya idén 2,6 százalékra, jövőre pedig 2,1 százalékra várható az OECD szerint, ami valamivel rosszabb, mint a konvergencia programban jelzett adatok. A tervezettnél gyorsabb hiánycsökkentés az OECD szerint nagyobb mértékben csökkentheti az államadósságot, és javíthatná a költségvetés helyzetét, ami elősegítené a felkészülést a hosszú távú kihívások, köztük az idősödő társadalom jelentette problémák leküzdéséhez.