Nem változtatott az irányadó kamaton az EKB
![Európai központi bank](https://cdn.origo.hu/2023/12/WjqBzoVLUodoObt45RqLynyMvT7tE2V_MeSBmgVkvlk/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2Q0N2MxZDU4ZDc2ODQwOWI4ZjI3N2IzMzZmYTc2MzY0.webp)
Az Európai Központi Bank (EKB) Kormányzótanácsa változatlanul hagyta az irányadó refinanszírozási műveletek 0,00 százalékos kamatlábát, valamint az aktív oldali és a betéti rendelkezésre állás kamatlábának 0,25 százalékos, illetve míusz 0,50 százalékos szintjét.
Megerősítették egyúttal, hogy a szeptemberi kormányzótanácsi ülésen hozott döntésnek megfelelően a testület eszközvásárlási programjában (APP)
november elsejétől 20 milliárd eurós havi ütemben újraindulnak a nettó vásárlások.
Mario Draghi, az EKB elnöke a kamattartó döntés indoklásaként elmondta: az euróövezet 0,2 százalékos negyedéves GDP-növekedést ért el a második negyedévben az előző negyedévi 0,4 százalékos bővülés után. A rendelkezésre álló makrogazdasági mutatók alapján az év második felére is szerény növekedés várható. Az EKB megítélése szerint a növekedési ütem lassulása elsősorban a nemzetközi kereskedelmi forgalom tartós gyengeségének tulajdonítható, ami a geopolitikai kockázatok éleződése mellett az európai termelőipar teljesítményét, valamint beruházási hajlandóságát vetette vissza.
A szolgáltatóipari és építőipari ágazatok ugyanakkor kis lassulással ugyan, de stabil teljesítményt nyújtanak – mutatott rá Mario Draghi.
Az euróövezeti növekedést is elsősorban a kedvező finanszírozási kondíciók, a foglalkoztatás javulása és a keresetek növekedése támogatja, és bár szerényebb mértékben ugyan, de hozzájárul a globális gazdasági aktivitás javulása is.
Az infláció 0,8 százalékra lassult szeptemberben
az augusztusi egy százalékról az élelmiszer- és energiaárak csökkenése nyomán. A nyersolaj határidős jegyzéseit alapul véve az infláció további lassulására lehet számítani, mielőtt az év vége felé növekedésnek indulna – fejtette ki az EKB elnöke.
A munkaerőköltségek a szűkös munkaerőpiaci helyzetben emelkednek ugyan, de a viszonylag gyenge gazdasági növekedés megakadályozza, hogy mindez az inflációs nyomság erősödésében is éreztesse hatását.
Középtávon azonban az EKB monetáris politikai intézkedéseinek, a gazdasági aktivitás javulásának és a bérnövekedésnek köszönhetően az infláció emelkedésére lehet számítani.
Az EKB laza monetáris politikája lehetővé tette a lakossági és vállalati hitelezés növekedését. A nem pénzintézeteknek nyújtott hitelek évi 4,3 százalékkal nőttek augusztusban a júliusi négy százalékos éves növekedés után, a lakossági hitelek pedig az előző havival megegyező 3,4 százalékkal. Az EKB elemzése alapján
a két százalékot megközelítő infláció eléréséhez további monetáris lazító intézkedésekre lesz szükség.
Mario Draghi az EKB elnökeként tartott utolsó sajtótájékoztatóján is megismételte az euróövezeti tagokhoz címzett felszólítását strukturális reformok végrehajtására a monetáris politikai intézkedések hatékonyságának javítása, a térség hosszú távú növekedési potenciáljának jobb kihasználása, a termelékenység és a hatékonyság fokozása érdekében. Felhívta a figyelmet, hogy az euróövezeti országok költségvetési kiadásaik növelésével is többet tehetnének a gazdasági aktivitás élénkítése érdekében.