Egyre több fiatal jogszerűen használja az online digitális tartalmakat
![elo kozvetites mobil streaming](https://cdn.origo.hu/2023/12/Y_K0LJrrfuQ7YY22gUTpt-jjeizvc2FbBwdiYlb2_tQ/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2Y5NjU5NTU4ODRmMTQzMDI4ZmQ0ZjY4NjRjYmRiM2Yy.webp)
A streaming szolgáltatások elterjedésével visszaszorultak az illegális letöltések, derül ki a Hamisítás Elleni Nemzeti Testület (HENT) legfrissebb kutatásából - írja Origóhoz eljuttatott közleményében a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala. A felhasználók tudatos tartalomfogyasztása azért is fontos napjainkban, mert ezzel is segítik a nehéz helyzetben lévő zeneipari szereplőket.
A fiatalok körében még mindig a Youtube számít a zenehallgatás legelterjedtebb platformjának (a hazai válaszadók 88 százalékának ez a zenehallgatás fő felülete), de egyre elterjedtebbek a különböző streaming oldalak is – derül ki a Hamisítás Elleni Nemzeti Testület legfrissebb felméréséből.
2017-hez képest jelentős csökkenés tapasztalható az illegális letöltéseknél, 64 százalékról 43 százalékra csökkent az online letöltések aránya.
A több mint 20 százalékos visszaesés hátterében a streaming szolgáltatások állnak, amelyeket a válaszadók 31 százaléka választja – amelyek közül 82 százalékkal a Spotify a legnépszerűbb. A kutatásból kiderült, hogy a zenei streaming szolgáltatást használók körében 14 százalékkal kevesebb lett az illegális letöltők aránya.
„Az illegális letöltés visszaszorulása annak is köszönhető, hogy a jogtiszta szolgáltatók egyre jobb alternatívát kínálnak a fiatalok számára, de még van dolgunk a tudatosságnövelés területén.
Kulcsfontosságú feladat a fiatal felnőttek pontos tájékoztatása a jogszerűtlen tartalmak letöltésének hatásairól, különösen most, amikor a szórakoztatóipar szereplői a járvány miatt rendkívül nehéz helyzetbe jutottak."
– emelte ki Pomázi Gyula, a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalának elnöke, a Hamisítás Elleni Nemzeti Testület elnökhelyettese. Hozzátette: az elmúlt években az üzleti modell innovációk terén a zeneiparban alakult ki a legtöbb és legváltozatosabb megoldások. Ezeknek köszönhetően a fogyasztók felhasználói díjat fizetnek, amelyek a jelenlegi nehéz helyzetben a zeneipar szereplőit is segítik.
Pomázi Gyula kiemelte: A jogszerű tartalmak biztosítása érdekében Magyarország még 2018-ban csatlakozott az Európai Unió agorateka projektjéhez, így a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala és a Hamisítás Elleni Nemzeti Testület közreműködésével létrejött hungaroteka.hu oldalon bárki könnyedén tájékozódhat a legális online tartalomszolgáltatásokról.
A fentiekhez kapcsolódóan a 16 éve magyar dalszövegeket gyűjtő és rendszerező, legális dalszöveg portál a Zeneszöveg.hu ügyvezetője, Csipai Roland elmondta, hogy adataik és számításaik alapján a technika ma már lehetővé teszi, hogy a tudatosítás és szabályzói környezet megfelelő alakításával a digitális felhasználások is nyomon követhetővé váljanak, ami egyúttal bevétellé alakítható, és nem csak a jelenlegi krízis helyzetben, hanem általánosságban is további jogdíjakat generálhatnak a szerzőknek. Ezek havi szinten akár több tízezer forintot is jelenthetnek a művészeknek.
A filmeknél is csökkenés figyelhető meg: 2017-ben a fiatal felnőttek 64 százaléka választotta az illegális letöltést, ami 2020-ra 45 százalékra esett.
Ugyanakkor az előfizetéses szolgáltatásokat (például a HBO GO-t, Netflix-et, MyTV-t) használók aránya 19 százalékról csaknem duplájára, 34 százalékra emelkedett.
A HENT kutatása a 18-26 évesek letöltéssel kapcsolatos szokásait és motivációit vizsgálta. A következő eredményeket kapták:
Az online játékok esetében is nőtt a letöltők száma (férfiaknál 22, nőknél 6 százalék).
A HENT 2020-as kutatása az koronavírus-járvány hatásait is vizsgálta. A tanulmányból kiderült, hogy a annak következtében általánosan megnőtt az internet használat:
a válaszadók több mint egyharmada (35 százaléka) arról nyilatkozott, hogy jelentősen több hírt olvas, mint korábban, 63 százalékuk pedig a tanuláshoz használta többet az online forrásokat.
A vizsgált korosztály egyedül az online vásárlás kapcsán jelzett csökkenést (24 százalék), a megkérdezettek 51 százaléka pedig arról számolt be, hogy nem változtak meg online vásárlási szokásaik a járvány miatt.
Emellett jelentős erősödés figyelhető meg a filmnézés és zenehallgatás intenzitása terén is: a fiatal felnőttek 56 százaléka jelezte, hogy több filmet nézett, 43 százalékuk pedig, hogy több zenét hallgatott az elmúlt időszakban.
A tanulmány a járvány miatt ingyenesen elérhetővé tett online tartalmak fogyasztását is felmérte. A fiatal felnőttek 38 százaléka nézett meg, vagy használt valamilyen, a koronavírus miatt ingyenessé tett online tartalmat, amelyek közül a filmek voltak a legnépszerűbbek.
A demográfiai tényezőket is figyelembevéve azt látszik, hogy a férfiak voltak a filmek elsődleges fogyasztói, illetve a budapestiek körében a külföldi, a kisebb települések lakói között pedig a magyar filmek voltak a legkedveltebbek.