Augiász istállója és a négyes metró - parlamenti tudósítás percről percre
2010. július 05. 13:14
A közbiztonság javítása érdekében szükséges törvénymódosítások általános vitájával folytatta munkáját éjjel az országgyűlés. A vitában a Jobbik több képviselője felszólalt, azt kifogásolták, hogy a javaslat a Magyar Gárda ellen irányul.
A jobbikos Volner János szerint az első Orbán-kormány is felelős azért, hogy romlott a közbiztonság, mivel 2000-ban duplájára emelték a szabálysértési határértéket. A politikus kifogásolta, hogy a kormány kapkodva, salátatörvényekkel próbál megoldani komoly társadalmi problémákat. Volner számos frakciótársával együtt "lex gárdának" nevezte a javaslatot, amely elzárással vagy 150 ezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtaná azt, aki feloszlatott társadalmi szervezet tevékenységében vesz részt.
Sneider Tamás azt kifogásolta, hogy az indítvány egy kalap alá veszi a fenyegetettségben élő embereket településükről kimentő gárdistákat és a bűnözőket. Pörzse Sándor - aki több jobbikos politikussal együtt a Magyar Nemzeti Gárda zöld pólójában vett részt az ülésen - azt mondta: a kormány folytatja azt a gárda elleni hecckampányt, amelyet a szocialisták kezdtek el.
Az alsó tagozatos buktatás engedélyezéséről és a médiafelügyelet átalakításáról is szavaznak hétfőn a parlamentben. Várhatóan döntés születik arról is, hogy viszavonják a polgári törvénykönyv hatályba léptetését. Részletek itt.
Szeptembertől megvonják az iskolakerülő gyerekek családjától a családi pótlékot, miután a köztársasági elnök is aláírta az erről szóló törvénymódosítást. Részletek itt.
Kötelezően kifüggesztetné az állami szervek épületeiben Orbán Viktor portréját, születésnapját pedig ünnepnappá nyilvánítaná egy törvényjavaslat, amelyet az MSZP tizenkét országgyűlési képviselője nyújtott be. A szocialisták azt a pénteki kormányhatározatot akarták ezzel kifigurázni, amely kötelezővé tette a nemzeti együttműködésről szóló, a kormánypártok által elfogadott nyilatkozat kifüggesztését az államigazgatási szervek épületében. A javaslatról itt olvashat részletesen.
Schiffer András, az LMP frakcióvezetője a parlament hétfői ülésén tartott felszólításában az úgynevezett nemzeti együttműködés nyilatkozatáról beszélt. "Mi cinizmus, ha nem ez?" - kérdezte Schiffer. Mao Ce-tung kínai diktátor és Moammer al-Kadhafi líbiai államfő politikai nyilatkozataihoz hasonlította a Fidesz eljárását. Schiffer kijelentette, a nyilatkozat pártpolitikai üzenet.
Navracsics Tibor igazságügyi miniszter viccelődve fenyegetőnek és veszélyesnek nevezte a kormány politikai nyilatkozatát. Felszólalásában Gyurcsány Ferencet támadta, azt mondta, nem véletlen, hogy ő kelt ki először a kormány nyilatkozata ellen. Schiffer Andrásnak azt válaszolta, vigyázzon, hogy mit mond, mert felszólalását csak MSZP-sek tapsolták meg.
"Folytatja az előző kormány tevékenységét a mostani" - jelentette ki napirend előtti felszólalásában Vona Gábor, a Jobbik frakcióvezetője, aki a vasárnapi Erzsébet téri rendőri fellépésről beszélt. Vona szerint a rendőrök provokálták az Erzsébet téren megjelent embereket. Vona azt állította, hogy a rendőrök utaztak a rendezvényre zöld pólóban érkező emberekre, és kijelentette, vizsgálatot követel a rendőrségtől.
Kontrát Károly, a Belügyminisztérium államtitkára szerint a vasárnap rendőri beavatkozás mellett megtartott gárdistaavatáson viselt zöld pólókkal kapcsolatban felmerült, hogy csempészett pólók voltak.
A költségvetés nincs egyensúlyban, az első hat hónapban az éves deficit 120 százaléka halmozódott fel - reagált az MSZP-s Szanyi Tibor napirend előtti felszólalására Matolcsy György gazdasági miniszter. Szerinte továbbra is Magyarországon a legrosszabbak a makrogazdasági mutatók: gazdasági növekedés, infláció és munkanélküliség. A kormányváltás pillanatában a költségvetés közel 300 milliárdos lyukat tartalmazott, az adóbevételek lényegesen kisebbek a tervezettnél. Ebből a helyzetből az ország egy "konzervatív polgári forradalommal fog kitörni" - jelentette ki Matolcsy.
Nincsen jobb- és baloldal, csak nemzeti érdek - mondta napirend előtt Harrach Péter, a KDNP frakcióvezetője, aki felidézte, hogy nemrég "egy somogyi szőlőhegyen" beszélgetett "egyszerű vidéki kisemberekkel", akik közül többen baloldalinak vallották magukat. Harrach szerint azért, mert a Kádár-korszakban nőttek fel, és ez "némi hálát ébresztett bennük" az utódpárt iránt is, de ebben csalódniuk kellett.
Napirend előtt gyakorlatilag ismét elsorolta a "nemzeti együttműködés rendszerének" elemeit Szijjártó Péter, a miniszterelnök szóvivője. Szerinte az emberek akarata kötelező a kormányra és az országgyűlésre is, és a kormány már döntött is a politikai és kormányzati rendszer átalakításáról. "Itt az ideje, hogy folytassuk a gazdaság talpra állításával és a szocialis biztonság megteremtésével" - mondta Szijjártó, aki szerint ehhez bátor lépésekre van szükség, és a kormány intézkedéseinek máris vannak sikerei. A szóvivő szerint át kell alakítani az adórendszert, hogy az lehetőséget jelentsen, ne büntetést, illetve durva és tarthatatlan, hogy a magyar jegybankelnök az átlagfizetés 40-szeresét, az amerikai jegybankelnöki fizetés dupláját keresi.
A múlt héten az Állami Számvevőszék elnökévé választott Domokos László fideszes képviselő levélben közölte, hogy lemond mandátumáról. A lemondással az országgyűlési képviselők létszáma 385 főre csökkent.
Levélben közölte lemondását Kaltenbach Jenő, a Független Rendészeti Panasztestület elnöke is. Schmitt Pál házelnök bejelentette, hogy felkérte az illetékes bizottságokat, hogy jelöljenek új embert a helyére, a választást még a júliusi rendkívüli ülésszakban megtartják.
A kormány kérésére a parlament sürgős tárgyalásba vett egy sor, múlt pénteken benyújtott törvényjavaslatot. Köztük van a nemzeti földalapról szóló törvény és a közbeszerzési törvény módosítása, illetve egy, a közbiztonság javításáről szóló és egy gazdasági és pénzügyi csomag is. A sürgősség azt jelenti, hogy ezeket még a júliusi rendkívüli ülésszakon elfogadhatja a parlament.
A Fidesz és MSZP is azt javasolta, hogy a hétfői ülésen ne tartsák meg a médiát szabályozó hivatalokról és testületekről szóló törvény záróvitáját, és ezt a parlament nagy többsége támogatta. A jogszabály vitáját már lefolytatták, a módosító indítványokról is szavaztak, már csak a zárovita és a zárószavazás van hátra, de a múlt héten és most is levették a napirendről (a lehetséges okokról itt olvashat).
A mondabeli Augeiasz király legendásan piszkos istállójához hasonlította az uniós támogatási rendszert Fónagy János, a fejlesztési minisztérium államtitkára, aki a szocialista Ipkovich György interpellációjára válaszolt. A képviselő azt kifogásolta, hogy a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség nem kötött szerződést több, városrehabilitációs pályázaton nyertes önkormányzattal. Fónagy szerint nekik nincs akkora erejük, mint Héraklésznak (aki a monda szerint folyókat vezetett az istállókba), ezért moratóriumot kellett bevezetni a szerződéskötésre. Az államtitkár ugyanakkor ígéretet tett arra, hogy hamaroisan megkötik a szerződéseket, ezért a képviselő elfogadta a választ.
Milyen sorsot szán a kormány a négyes metrónak? - kérdezte Hegedűs Lorántné jobbikos képviselő, aki hosszan sorolta, milyen problémák voltak és vannak az egyre csúszó és dráguló beruházással. Tállai András államtitkár szerint meg kell vizsgálni, hogy egyáltalán a koncepció helyes volt-e, illetve hogy törvényesen költötték-e el a közpénzeket. Tállai szerint elképesztő, hogy a főváros 56 milliárd forint uniós támogatástól esett el közbeszerzési hiányosságok mkatt, illetve több mint 30 milliárdos pluszkövetelést nyújtott be az alagút építője. A beruházást már a rendőrség is vizsgálja - mondta Tállai, aki szerint a kormány tervezi, hogy külön metróbiztost nevez ki az ügyek kivizsgálására. Hegedűsné azt mondta: konkrétabb válaszokat várt volna, "már múlt időben", ezért nem fogadta el a választ. Az országgyűlés többsége viszont elfogadta azt.
Miről számolt be az előző kormány 2009-ben a fogyatékosok ügyének előrehaladásáról tett jelentésében az ENSZ-nek? - kérdezte a fideszes Hirt Ferenc, a parlament egyetlen mozgáskorlátozott képviselője, aki szerint az előző kormányok "beleromboltak" a fogyatékosok életébe és anyagi biztonságába. Réthelyi Miklós, a szociális területért felelős miniszter szerint az előző kormány nem küldte meg a jelentést, de már intézkedett a pótlásáról. A képviselő elfogadta a választ.
Kihez lehet majd fordulni, ha megszűnik az Egészségbiztosítási Felügyelet (EBF)? - kérdezte az LMP-s Szilágyi László. A képviselő azt mondta, tisztában vannak azzal, hogy a felügyeletet a több-biztosítós rendszer miatt hozták létre, de szerinte egy ilyen speciális fogyasztóvédelmi szervezetre szükség van egy modern demokráciában. Réthelyi Miklós miniszter szerint már az interpelláció megfogalmazása után benyújtották az EBF megszüntetéséről szóló törvényt, amelyet hétfőn kezd tárgyalni a parlament. A miniszter szerint a felügyeletet az előző kormány idején politikai eszközként használták a szolgáltatók vegzálására, míg az egészségbiztosítót csak háromszor vizsgálták. A törvényjavaslat Réthelyi szerint rendezi a jogkörök elosztását, egyéni panaszokkal jelenleg is lehet az ÁNTSZ-hez fordulni. Szilágyi szerint lehetett volna változtatni az EBF-en, nem kellene megszüntetni, ezért nem fogadta el a választ, a parlament többsége azonban igen.
Kell-e erőltetni az iskolai integrációt? - kérdezte a KDNP-s Lanczendorfer Erzsébet szerint, aki egy kriminológus kutatóra hivatkozva azt mondta: az a probléma, hogy a cigány gyerekek nem tudnak megfelelni az elvárásoknak, és ők vagy szüleik okozzák az iskolai erőszakot. Emiatt aztán a többségi társadalom tagjai elviszik a gyerekeket az iskolából, és a képviselő szerint így alakul ki az iskolai szegregáció.
Balog Zoltán államtitkár szerint az együtt vagy külön tanulás önmagában nem jó vagy rossz. Az integráció szerinte akkor lehet sikeres, ha a fejlesztendő gyerekek száma nem haladja meg az osztálylétszám tíz százalékát. E felett viszont kisebb, külön csoportokra van szükség. Balog azt mondta, nem szabad erőltetni az integrációt, de azt a célt kell kitűzni, hogy minél több cigány gyerek el tudja végezni az iskolát.
Csütörtökön és pénteken, kétnapos ülésen dönt a Fidesz elnöksége arról, kit támogat házelnöknek - közölte Lázár János, a Fidesz frakcióvezetője hétfői sajtótájékoztatóján. A jelölés jogával a párt elnöke, Orbán Viktor él majd, a Fidesz-KDNP-frakciószövetség pedig július 19-ig meghozza döntését. Schmitt Pál jelenlegi házelnök augusztus 6-tól lesz köztársasági elnök, ekkor üresedik meg az országgyűlés elnökének posztja.
(MTI)
A Fidesz-KDNP képviselői elárasztották a parlamentet gyenge minőségű törvényjavaslatokkal - mondta a szocialista Lamperth Mónika, aki szerint ismeretlen fideszes műhelyek ontják magukból a javaslatokat, érdemi vitára pedig nincs szükség. A törvények hibáira példaként Lamperth az önkormányzati választási rendszer átalakításáról szóló törvényt említette, amelyből nem derül ki egyértelműen, hogy a megye lakosságszámába - a jelöléshez szükséges ajánlószelvények számának meghatározásakor - bele kell-e számolni a főváros, illetve a megyei jogú városok lakosságszámát.
Szabó Erika államtitkár válaszában azt mondta: a javaslatot nem a kormány nyújtotta be, hanem képviselői önálló indítvány volt, a közigazgatási miniszternek pedig nem tiszte, hogy a választás lebonyolításával kapcsolatos jogértelmezést adjon. A konkrét ügyben a megyei főjegyzőknek kell döntést hozniuk, másodfokon az Országos Választási Bizottság (OVB) dönt. Ez a testület adhat ki mindenkire kötelező jogi állásfoglalást is. Lamperth szerint nem lehet úgy nekimenni a választásnak, hogy a hivatali szervek nem tudják, hogy kell értelmezni a jogszabályt, ezért nem fogadta el a választ. Az országgyűlés többsége azonban igen.
Az elnöklő Jakab István egy perc technikai szünetet rendelt el, amikor véget értek az interpellációk. A kérdések alatt már nem kell szavazni, ezért a képviselők tömegesen indultak ki a teremből.
Több oldalról is veszély fenyegeti a Velencei-tavat és környékét - mondta Rozgonyi Ernő, a Jobbik képviselője, aki szeretné egységes tájvédelmi körzetté nyilvánítani a tavat és a Velencei-hegységet. Ángyán József államtitkár szerint a törvényi környezet jelenleg a spekulánsoknak kedvez, az elmúlt években pedig az állam "átállt a spekuláns tőke oldalára". Nem adott ugyanakkor egyértelmű választ arra, hogy támogatja-e a tájvédelmi körzet létrehozását. Erre Rozgonyi is rákérdezett, mire Ángyán azt mondta: többféle lépésen is gondolkoznak, mert indokolt lenne a terület egységes kezelése.
A benyújtóit minősíti az az indítvány, amellyel a nemzeti együttműködésről szóló politikai nyilatkozat kifüggesztésével kapcsolatos rendeleten ironizál az MSZP - mondta hétfőn újságíróknak Szijjártó Péter, a miniszterelnök szóvivője. A szocialista javaslat (amelyről itt olvashat) értelmében minden közintézményben ki kellene helyezni Orbán Viktor miniszterelnök arcképét és életrajzát is. "Ha valakinek az ország jelenlegi helyzetében ennyi mondanivalója van parlamenti képviselőként, az jobb lenne, hogy ha az e havi fizetését visszaadná jó gyorsan" - mondta Szijjártó, aki szerint a nemzeti együttműködésről szóló politikai nyilatkozatnak ott van a helye, ahol az emberek járnak.
Látszatintézkedésnek nevezte az LMP-s Jávor Benedek, hogy a hétvégén újraindított vasútvonalakon csak 2-6 vonatpár közlekedik naponta. Ez a menetrend szerinte csak arra jó, hogy ismét ki lehessen mutatni, nincs utas a vonatokon. Azt kérdezte: tervezi-e a kormány, hogy rendes menetrenddet alakít ki ezeken a vonalakon.
"Kérem, hogy nagyobb felelősséggel alkosson véleményt!" - mondta Fónagy János államtitkár, aki szerint jelenleg egy átmeneti menetrend van életben, de már folyamatban vannak a tárgyalások az önkormányzatokkal. Az új menetrend iskolakezdésre léphet életbe - mondta az államtitkár, de figyelmeztetett arra is, hogy a 8-12 vonatpárt finanszírozni is kell valakinek. "Képviselő úr, savanyú a szőlő. Ezt megcsináltuk" - mondta Fónagy, aki szerint őszre készül el a kormány közlekedési koncepciója is.
A határon túli magyarok diákigazolványáról érdeklődött a jobbikos Szávay István, aki arra emlékeztetett, hogy Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes parlamenti meghallgatásán nyitottnak mutatkozott az ötlet iránt. A képviselő szerint az állampolgársági törvény módosítása alapján amúgy is járna a diákigazolvány a magyar állampolgárságú, de külföldi egyetemen tanulóknak. Rétvári Bence államtitkár szerint igaz, hogy a magyar állampolgárságot felvevő hallgatók kaphatnak magyar diákigazolványt, de ezt összhangba kell hozni a kedvezménytörvénnyel, vagyis azoknak a hallgatóknak a jogállásával, akik nem veszik fel az állampolgárságot.
Törvényt hoztak arról, hogy a parlament által tavaly elfogadott polgári törvénykönyv (Ptk.) nem lép hatályba. A képviselők 311 igen, 42 nem szavazattal hozták meg döntésüket. A javaslatot csak az MSZP frakciója nem támogatta.
Az Alkotmánybíróság korábban megsemmisítette az új Ptk. hatályba lépéséről szóló rendelkezéseket, a jogbiztonság, illetve a jogpolitikai célok világossá tétele érdekében azonban indokolt, hogy törvény mondja ki az új Ptk. hatályba nem lépését. Az új polgári törvénykönyv két lépcsőben - ez év május 1-jén, illetve jövő év január 1-jén - történő hatálybaléptetését azért nyilvánította alkotmányellenesnek a testület, mert "kirívóan rövidnek" ítélte a jogalkalmazók és a jogkeresők rendelkezésére álló felkészülési időt, s álláspontja szerint emiatt sérül a jogbiztonság.
A Gazdasági Versenyhivatal (GVH) elnökének felmentését a miniszterelnök kezdeményezheti a köztársasági elnöknél - így módosult a versenytörvény. Az országgyűlés 260 igen szavazattal, 92 nem ellenében, 11 tartózkodással döntött. Nemmel szavaztak a szocialista és a jobbikos képviselők. Az LMP képviselői - két nemmel szavazó politikus kivételével - tartózkodtak.
A hatályos versenytörvény szerint a GVH elnökének és az elnökhelyetteseinek kinevezése 6 évre szól a jelenlegi szabályok szerint. Ez most úgy módosul, hogy az elnök továbbra is 6 évre kap megbízást, de az elnökhelyettesek megbízatása az elnök kinevezési időtartamára szól. Így ha valamelyik elnökhelyettest nem az elnökkel együtt, hanem később nevezik ki, akkor a 6 év lejárata előtt, az elnök megbízatásának megszűntekor lejár az ő kinevezése is.
Új eleme a törvénynek az, hogy mind az elnököt, mind pedig a két elnökhelyettest a miniszterelnök javaslatára a köztársasági elnök felmenti a tisztsége alól.
Régészeti feltárást a jövőben a területileg illetékes megyei múzeum - a fővárosban a Budapesti Történeti Múzeum -, valamint a Magyar Nemzeti Múzeum, a régészeti tanszékkel rendelkező egyetemek és a Magyar Tudományos Akadémia Régészeti Intézete végezhet.
A parlament hétfőn 316 igen szavazattal, 47 ellenében fogadta el a kulturális örökség védelméről szóló törvény módosítását. A javaslatot a kormánypárti frakciók mellett a Jobbik és az LMP is támogatta. Arról is döntöttek, hogy a köztársasági elnöktől a törvény sürgős kihirdetését kéri.
A kormány rendeletben határozza meg, hogy a felsőoktatási intézménybe történő felvételhez mely tárgyakból kell emelt szintű érettségit tenni, miután az országgyűlés hétfőn elfogadta az erre vonatkozó fideszes javaslatot. A változások érintik a köz- és felsőoktatási törvényt egyaránt.
Az indítványt 351 igen szavazattal fogadták el. Négy frakció támogatta a javaslatot, 13 LMP-s képviselő tartózkodott.
A kormányrendeletet 2010. október 30-ig - miután bekérték a felsőoktatási intézmények javaslatait - adja ki a kormány. A rendelkezéseket első alkalommal a 2013 szeptemberében alapképzésre, egységes (osztatlan) képzésre történő felvételi jelentkezések során kell alkalmazni.
A parlament hétfőn elfogadta a közoktatási törvény módosítását, a szeptembertől életbe lépő változások rögzítik az évfolyamismétlés és a szöveges értékelés alkalmazásának feltételeit. Így ismét lehetőség lesz a második év végén évfolyamismétlésre utasítani a diákokat, ha a nevelőtestület úgy ítéli meg.
A változtatás értelmében az évfolyamismétlésnél kikerül a szülői vétó a jogszabályból.
Az indítványt 301 igen, 61 nem ellenében fogadta el az országgyűlés. Támogatták a javaslatot a fideszes, a kereszténydemokrata és a jobbikos képviselők, nemmel szavazott az MSZP és az LMP frakciója.
A munkaadók által korábban kifogásolt naponkénti elektronikus bejelentési kötelezettség nem változik, viszont a munkavállalóknak és a munkaadóknak is több ponton előnyösebb az új, egyszerűsített foglalkoztatásról szóló törvény, amelyet hétfőn fogadott el az országgyűlés.
A parlament 303 igen szavazattal, 48 nem ellenében, 13 tartózkodás mellett döntött. A kormánypárti és a jobbikos politikusok igennel, a szocialisták nemmel szavaztak, az LMP képviselői tartózkodtak.
Az új törvény augusztus 1-jén lép hatályba.
Egyes színházak, bábszínházak kedvezőbb támogatási lehetőséghez juttatására ad lehetőséget az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról szóló törvény módosítása, amelynek segítségével a nemzeti és etnikai kisebbségi színházak nem szenvednek finanszírozási hátrányt.
Az indítványt 319 igen szavazattal, 2 nem ellenében, 42 tartózkodás mellett fogadta el a parlament, a javaslatot csak a Jobbik frakciója nem támogatta.
Enyhítette a pótköltségvetés kötelezettségének szabályait hétfőn az országgyűlés az államháztartásról szóló törvény módosításával. Megszüntették a kormányhivatalok vezetőinek pénzügyi jelentési kötelezettségét is a választások előtt.
A parlament 304 igen, 60 nem szavazattal és egy tartózkodás mellett fogadta el a fideszes Rogán Antal és Ékes József, valamint a kereszténydemokrata Latorcai János által másfél hete benyújtott törvényjavaslatot, amelynek elfogadását a Költségvetési Tanács nem javasolta.
Az új szabályok szerint a kormány a költségvetési törvénymódosítást köteles az országgyűlés elé terjeszteni, ha év közben az állami költségvetés egyenlegének várható összege a költségvetési törvényben jóváhagyottól legalább az állami kiadási főösszegének 2,5 százalékával eltér. Ha az eltérés 5 százalékos, akkor pótköltségvetési törvényjavaslatot kell beterjeszteni.
Megválasztották az alkotmányelőkészítő eseti bizottság tagjait, valamint tisztségviselőit. A 45 tagú testület létrehozásáról egy hete határozott a parlament, feladata az lesz, hogy áttekintse a hatályos alkotmányt, illetve határozati javaslatot terjesszen be az új alaptörvény alapvető elveiről 2011. június 30-ig.
Az alkotmányelőkészítő eseti bizottságba a Fidesz, valamint a KDNP összesen 30, az MSZP 7, a Jobbik 6, az LMP 2 tagot delegálhatott.
A bizottság elnökének, alelnökeinek és tagjainak megválasztására a képviselőcsoportok vezetőinek javaslata alapján a házelnök terjesztett elő javaslatot az országgyűlésnek, amelyről az vita nélkül határozott. Ennek alapján a KDNP-s Salamon László az eseti bizottság elnöke, az alelnöki tisztségeket pedig három fideszes képviselő tölti be: Balsai István, Gulyás Gergely és Mátrai Márta.
Újabb két ponton módosítaná az alkotmányt a kormány: lehetővé tennék, hogy egyes ügyekben a bírók helyett a bírósági titkárok járjanak el, valamint azt is, hogy a közpénzből kifizetett "a társadalom igazságérzetet sértő, jó erkölcsbe ütköző" juttatásokra külön adót állapítsanak meg. Répássy Róbert igazságügyi államtitkár az indítvány hétfői parlamenti expozéjában azt mondta: mindkét módosításra fontos célkitűzések miatt van szükség, ezek adnak lehetőséget az országgyűlésnek a további jogalkotásra, erről részletesen itt olvashat.
Elzárással büntetné a kormány a bizonyos szabálysértésen tetten ért elkövetőket és lehetőség nyílhat ilyen esetekben a gyorsított eljárás lefolytatására is. Kontrát Károly a Belügyminisztérium államtitkára hétfőn, a törvényjavaslat általános vitájának expozéjában kifejtette: a szabálysértések felderítése jelenleg a jegyző feladatköre, a módosítással azonban ez visszakerülne a rendőrséghez. Amennyiben gyorsított eljárásra kerül sor, úgy a szabálysértőt őrizetbe is vehetik.
A javaslat szerint a magánlaksértést, feloszlatott társadalmi szervezet tevékenységében való részvételt, illetve a 20 ezer forintot meg nem haladó lopást, sikkasztást, jogtalan elsajátítást, hűtlen kezelést is elzárással, vagy 150 ezer forintig terjedő pénzbírsággal büntetnék.
Az államtitkár szerint a fa-, áram-, és bolti lopások már "ipari" mértékeket öltenek, az emberek nem érzik biztonságban magukat. Kontrát Károly úgy fogalmazott: önvédelmi reflexek jöttek létre az országban, amelyek olyan szervezeteket hoztak létre, amelyek a törvényesség határait súrolják.