Herótot kapnak a simlis magyaroktól
![40 ezer magyar költözött tavaly Németországba, kivándorlás, külföldi munkavállaló, disszidál](https://cdn.origo.hu/2023/12/NGCEK976n1llGkFYi-3ZoVc_wqzixBtRCtTMYhKrKy8/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzQ1YzJkOWE1OTFkNjRlOTg5MDA0YmU0MmQxNzJmMzc2.webp)
Mára minden ötödik magyar felnőtt tervezi, hogy rövid vagy hosszú távon külföldön vállal munkát, vagy véglegesen kivándorol - ez derül ki a Tárki szerdán nyilvánosságra hozott, márciusban készült felméréséből, amely szerint az elmúlt húsz évben még soha nem volt ilyen magas ez az arány. Ez egy néhány éve tartó tendencia eredménye, amelyet részben a gazdasági válság hozott magával. 2010 óta a másfélszeresére nőtt az elvágyódók aránya. Főként a hosszú távú külföldi munkavállalást tervezők aránya nőtt (16 százalékra), a rövid távú külföldi munkát tervezők aránya 13 százalék, a végleges kivándorlást tervezőké 7 százalék. (Ezek együttese - azaz "halmozott arányszáma" 19 százalék, azaz a felnőttek ötöde.)
Leginkább a fiatalok mennének, közülük is a nehezebb helyzetben lévők, például munkanélküliek, romák. A Tárki szerint ki kell emelni, hogy minden második 30 év alatti magyar felnőtt, azaz a 18-29 évesek közel fele (48 százaléka) gondolkodik így, az egészségükkel elégedetteknek, illetve a a Jobbik szavazóinak a harmada tervezi, hogy hosszabb-rövidebb időre külföldre költözik. A legfontosabb célországok változatlanok: Németország, Ausztria és Anglia, a külföldi munka után nézők kétharmada ezekben akar szerencsét próbálni, a kivándorlást tervezők választása kicsit más: az ő számukra az USA és Kanada is feltűnik a láthatáron.
Az [origo] több Németországban, Angliában vagy Ausztriában élő és dolgozó magyartól, nagykövetségtől és munkaerőpiacot ismerő cégtől tudakolta meg, mire számíthatnak azok, akik az induláson gondolkodnak. Melyik szakmákkal érdemes próbálkozni, melyekkel reménytelen munkát találni, melyik országban mi szükséges az élethez, és mit ne tegyenek azok, akik oda készülnek.
Ausztria
A tavaly májusi teljes munkaerő-piaci nyitás óta egyre több magyar megy Ausztriába dolgozni, de az osztrák aggodalmak, hogy a keleti munkavállalók majd lerohanják az országot, nem igazolódtak be. Jelenleg körülbelül 44 ezer magyar dolgozik Ausztriában, közülük 11-12 ezren a határ menti Burgenlandban, jelentős részük ingázó - mondta az [origo]-nak Csizmár Péter, a soproni székhelyű EURES-T koordinátora. (Az EURES-T Pannónia egy együttműködési hálózat, amely többek között a két ország munkavállalóit segíti.)
Az osztrák munkaerőpiac még nem telített, a válság ellenére, aki kitartóan keres, előbb-utóbb tud állást találni. A fém- és gépipar, az egészségügyi és a szociális terület és a vendéglátás is hiányszakmák, itt bőségesen akad elhelyezkedési lehetőség. Végzettséggel - a Magyarországon szerzett bizonyítványok nagy részének elismerésével nincs gond -, referenciával és tapasztalattal jó eséllyel indulnak neki a magyarok - mondta Csizmár Péter, aki szerint "a szakképzetleneken kívül mindenkit tárt karokkal várnak". Tavaly május óta ausztriai lakcímre sincs szükség, bárki vállalhat munkát, elvileg egy osztrák munkavállalóval azonos feltételekkel. Igaz, azért tény, hogy a gyakorlatban azért két jelentkező közül inkább az osztrákot részesítik előnyben a munkáltatók.
A munkáltatók elvárják viszont az "erős közepes" német nyelvtudást; alapvető, hogy az adott szakma szaknyelvét és például egy munkaszerződést meg kell érteni. Akad nyelvtudás nélküli állás, de ez inkább nyáron jellemző, amikor néhány ezer embert felvesznek mezőgazdasági idénymunkákra. Az EURES-T koordinátora szerint az Ausztriába készülőknek nem árt tudatosítaniuk, hogy arrafelé más a munkakultúra: a főnökök elvárják a pontosságot, az őszinteséget, a precíz és tiszta munkát. Érdemes néhány hétre kimenni "nyaralni", szokni a környezetet, és az is fontos, hogy a jogi és adminisztrációs tudnivalóknak még itthon utána kell járni, hogy ne érjék meglepetések a munkakeresőt.
Csizmár Péter szerint aki kapcsolatok vagy konkrét állásajánlat nélkül vág neki, egy-két hónapra elegendő pénzt (néhány ezer eurót) jó, ha visz magával. Érdemes személyesen és nem távolból keresni munkát, így könnyen el lehet menni egy-egy interjúra. Albérletet bejelentett munka nélkül nem nagyon lehet találni, az osztrák határhoz közeli városokban - például Sopronban - pedig már a legtöbb bérelhető lakást kivették, ezért Csizmár Péter azt tanácsolja, az átmeneti lakhatás előre tisztázása nélkül ne induljon útnak senki. A nyugat-magyarországi albérletpiac telítettségét az okozza, hogy az ingázók egy része Kelet-Magyarországról költözik ide, és inkább Magyarországról jár át dolgozni Ausztriába, mert így sokszor olcsóbban kijön. Az a tapasztalat, hogy két, legfeljebb három óránál hosszabb ideig tartó ingázást már nem vállalnak a magyarok, vagyis például Alsó-Ausztriába és a határtól távolabb eső többi területre már inkább kiköltöznek dolgozni. (Ausztriai munkavállalásról további információkat talál itt.)
Németország
A német munkaerőpiacon van még hely, és bár jellemzően szükség van a nyelvtudásra, az egészen speciális területeken elhelyezkedők számára akár még a nyelvtanfolyamot is kifizetik - mondta az [origo]-nak Göbel Juli, aki tizenkét éve él Németországban, jelenleg gyógypedagógusként dolgozik. Erre jó példa a konduktori állás: ezt a szakmát a budapesti Pető Intézetben lehet kitanulni, a Németországban dolgozó konduktorok mind magyarok - mondta. Egy mérnök, egy hídépítő, egy szakorvos szintén könnyen talál munkát - sorolta azokat a szakmákat, amelyekben szerinte könnyű elhelyezkedni.
Egy Magyarországon végzett tanár helyzete már nehezebb: a tanári állások ott jól fizetnek, és ezért telítettek is, ráadásul német diploma nélkül nem nagyon lehet boldogulni ezen a területen. Nagyon rosszul fizetik a fodrászokat, virágkötőket, idősek ápolóit. Németországban nincs minimálbér, ezért a fizetéseknek hivatalosan nincs minimum szintje.
A német nyelvtudás Göbel Juli szerint azért alapvető fontosságú, mert a németek nagyon értékelik. Számukra ellenszenves például, hogy a török bevándorló kisebbség egy része nem tud és nem is akar megtanulni németül. Az oda érkező magyarokra nem ez a jellemző. A magyaroknak jó hírük is van: törekvő és igyekvő emberekként ismerik őket, és történelmi alapon is jókat gondolnak róluk - a lengyelek például szerinte nem ilyen népszerűek arrafelé. Az is számít, hogy sok németnek - leginkább az egykori Kelet-Németországban felnőtteknek - vannak szép balatoni emlékei, és a magyarokat ezért vicces, jó hangulatú emberekként ismerik, akik nagyon finomakat főznek - mondta.
A fiatal nő azt tanácsolja, végzettség és konkrét állásajánlat nélkül csak az induljon neki, aki mindenképpen el akarja hagyni Magyarországot. Az ő számukra - kitartó önéletrajz-küldözgetés és kilincselés után - akadnak "kisegítő" jellegű állások, lehet például belőlük kocsmai pincér, árufeltöltő. Ezek az állások nem fizetnek valami jól, de szűkösen azért meg lehet élni belőlük.
Egy hónapban 8-900 vagy 1000 euróból spórolósan meg lehet élni úgy, hogy egy szobát bérel valaki egy lakóközösségben. Ezt előre is el lehet intézni, internetes keresőkön keresztül felvenni a kapcsolatot a lakáson osztozókkal. Érkezés után minél előbb be kell jelentkezni a lakásba, a tartózkodási hely hiánya problémákat okozhat - mondta.
Göbel Juli szerint a Németországba igyekvő magyaroknak tudniuk kell, hogy ott nem lehet "ügyeskedni", a csalás nem elterjedt. Minden nagyon bürokratikus, ezért az ügyintézésre rá kell szánni az időt - a németek extrém türelemmel viselik a sorban állást -, de a rendszer működik. Ugyanakkor a munkaadók intézik a legtöbb munkavállalással kapcsolatos adminisztrációt. Érdemes interneten tájékozódni az ügyintézésről, a hivatali időről, az iratokat pedig egy takaros mappába rendezni, hogy minden kéznél legyen, ezt is értékelik a német hivatalnokok.
Anglia
Angliába alapvető nyelvtudás nélkül nem érdemes elindulni - jelentette ki Skordai Anna, aki hét éve él Londonban, és rendezvényszervezőként dolgozik. A válság miatt ma már viszonylag nehéz állást szerezni Angliában, és a szabad helyekre abszolút előnyt élveznek az angolul jobban beszélők. (Igaz, az olimpia átmenetileg rengeteg állást teremt, sok száz biztonsági őrre van például szükség.) "Nem az a lényeg, hogy helyesen beszélj, hanem, hogy meg tudj szólalni és megértsd, amit neked mondanak" - fogalmazott.
Szerinte kevesen tudnak már az érkezés előtt állást szerezni, ez legfeljebb IT-s területen vagy multicégeknél dolgozóknak szokott sikerülni. A többieknek érdemes ismerősök segítségét kérni, és nem rossz, ha náluk legalább néhány napig meghúzhatja magát az illető, amíg lakást vagy inkább szobát talál magának. Akinek nincs ilyen lehetősége, már otthonról intézze el egy szoba kibérlését rövid időre. Erre addig lesz szükség, amíg munkát talál az érkező, mert ha az megvan, úgyis érdemes a munkahely közelébe költöznie. A legnagyobb költség ugyanis a lakhatás és a közlekedés. Néhány hétre elegendő pénz mindenképpen kell, hogy legyen az álláskeresőknél, mert National Insurance kártya (gyakorlatilag tb-kártya) megszerzése nélkül nem tud munkát vállalni
Skoradi Anna szerint az álláskeresésnél a legfontosabb a kitartás, egy kis rámenősség - ez kell ahhoz, hogy valaki heteken át az utcákat járja, és a lehetséges munkahelyeken házaljon az önéletrajzával -, és nem kell félni attól, hogy először nem a végzettségének megfelelő állást találja meg valaki. "Nem szabad finnyáskodni, és nem szabad félni attól, hogy egy kicsit lejjebb adjuk" - mondta a fiatal nő, aki szintén így kezdte az angliai életét: McDonald'sban, mosodában dolgozott.
A gyakorlati tudnivalókból fel kell készülni előre: például abból, hogy hogyan lehet National Insurance-számot szerezni, milyen feltételekkel lehet bankszámlát nyitni - erre ugyanis mindenképpen szükség van.
A londoni magyar nagykövetség az [origo] kérdésére ezeket a lényeges tudnivalókat emelte ki: mindenképpen tudni, kell, hogy nem léteznek már olyan állások, amelyeket angol nyelvtudás nélkül be lehetne tölteni. Munkahely nélkül nem lehet lakást bérelni, tehát arra az időre, amíg az illető talál munkát, kell valamilyen átmeneti szállást szereznie. A követség szerint utcáról munkát találni munkaközvetítők nélkül gyakorlatilag lehetetlen. A legjobb az lenne, ha csak azok indulnának el, akiknek már van konkrét állásuk, vagy szerződésük van arra, hogy meghatározott időn belül munkát kapnak, valamint szállásról (szobabérlésről) is előre gondoskodtak.
A követség szerint egy hónapra, de inkább 5-6 hétre való pénzt érdemes vinni, ebből ki lehet fizetni a szállás két hétre szóló kaucióját, és még néhány hét bérletet. Ez azért fontos, mert ha megvan is a munkahely, az első munkanap után legkorábban két héttel várható az első fizetés, és addig is élni kell valamiből, beleértve a szállásért fizetett lakbért és kauciót.