Nyomoz az ügyészség Gyurcsány volt miniszterének korrupciós ügyében
![Göncz Kinga; Gyurcsány Ferenc FOTÓ ÁLTALÁNOS konferencia Közéleti személyiség foglalkozása politikus politikusnő SZEMÉLY Budapest, 2016. május 27.
Göncz Kinga volt külügyminiszter, Göncz Árpád néhai köztársasági elnök lánya és Gyurcsány Ferenc, a Demokrat](https://cdn.origo.hu/2023/12/9UGKceTuPGEPKQfzXk58kUE__dQpB1NchjaHf2uF47Q/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzQzZGQ4M2Y5Y2MzNjQzMTY5Y2ZiYjgyZjVkYjlkNTA3.webp)
Az OLAF-nak (Európai Csalás Elleni Hivatal) egy magyar cégeket érintő csalássorozatról szóló jelentése alapján indított nyomozást a Fővárosi Főügyészség.
Az OLAF névtelen bejelentés nyomán 2015 őszén kezdett nyomozni két magyar nonprofit kutatóközpont, a Pillar Európa Kutatási és Oktatási Nonprofit Kft. és a BME-Infokom Innovátor Nonprofit Kft. (későbbi nevén Infokom Innovátor) ügyében.
A két cég a versenyképességet innovációval elősegítő operatív programra pályázott. A Pillar Alapítványt Göncz Kinga egykori szocialista politikus, a Gyurcsány-kormány volt külügyminisztere alapította.
Az egymással stratégiai kapcsolatban álló, ugyanazon cégcsoporthoz tartozó Pillar Európa Nonprofit Kft. – amelynek tagja volt a második Gyurcsány-kormány külügyminiszteri tárcáját vezető Göncz alapítványa 2008 decemberétől 2016 szeptemberéig – és a BME Infokom Kft. (mai nevén Infokom-Innnovátor Nonprofit Kft.) az EU költségvetéséből finanszírozott projektjeikhez közösen alkalmaztak kutatókat és más dolgozókat. A Pillar Európa Kft. a Göncz Kinga által jegyzett alapítvány köré szerveződött, és nem civil tevékenységet összefogó szervezetként működött.
A 2015-ben indított OLAF-vizsgálat szerint a két cég azért hozott létre regionális irodákat, hogy az EU-s támogatásokhoz hozzáférést biztosító, a Gazdasági operatív program keretében kiírt kutatási-fejlesztési pályázaton részt vehessen, azonban
a három vidéki településre – Etyekre, Bicskére és Tétre – bejelentett tizenhárom munkavállaló is a cégek budapesti irodahelyiségében dolgozott.
Ők arra kaptak utasítást, hogy a projektek ellenőrzése alkalmával jelenjenek meg a vidéki irodákban. A 2012 és 2015 közötti időszakban a két cég 31 projekthez kapcsolódóan tett kétszáznál is több esetben hamis nyilatkozatokat arra vonatkozóan, hogy az érintett munkavállalók a vidéki irodákban dolgoznak.
Közel kétezerszer a távmunkaszerződések is
hamis nyilatkozatokat tartalmaztak az instrukciókkal és a munka elvégzésével kapcsolatban, és 1306 alkalommal maguk a szerződések is valótlanok voltak.
Emellett a cégek olyan alkalmazottaknak fizettek, akik nem dolgoztak a projektben, és olyan bérkifizetésekre is fordították az EU-s pénzeket, amelyeket nem lehetett volna elszámolni az Európai Regionális Fejlesztési Alapból.
E-mailek tanúsága szerint olyan – akár négyszeresen túlárazott – projekteket adtak be szándékosan, amelyeket a két kedvezményezett cég maga valósított meg, a hasznot pedig alvállalkozói szerződések láncolatán keresztül juttatták ki: tizenkétmillió forint értékben állítottak ki hamis készpénzfizetési számlákat.
Egy, a vállalatok által bérelt épület éves díjáról is készítettek olyan számlát, amely mögött feltehetően nem volt teljesítés.
Egy projekt eredményeként elkészült weblap nem elérhető, egy másik projekt esetében szervereket és tanulmányokat áraztak túl.
Az OLAF összesen három személyt és nagyjából két tucat szervezetet talált érintettnek az ügyben. Az Európai Bizottságnak tett ajánlásuk szerint a két cégnek közel 12 és fél milliárd forintot kellene visszafizetnie a felmerült szabálytalanságok és a csalás gyanúja miatt.
Az ügy érdekessége, hogy a még Simicska Lajos tulajdonában lévő Index szerdán egy jó nagyot próbált hazudni a csalásról, de ismét lebuktak. Hangzatos címmel számoltak be egy botrányról, csak azt felejtették el közölni, hogy az valójában egy MSZP-s botrány. Ráadásul magáról a hírről két héttel ezelőtt már beszámolt a sajtó, de akkor még az Index nem szorgoskodott az átvételben.