A 21. század a lelkekért folytatott küzdelem ideje lesz
![Gulyás Gergely Budapest Migráció Konferencia, Mathias Corvinus Collegium](https://cdn.origo.hu/2023/12/pgdG8KYXRf9RLeFI3JWFoOJtk2lXjU4jedopwCSp_ts/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2Q1NzkxYjY4ZTE1YzQyNDU4MDZiY2EwMDgxZmEzYjEz.webp)
Olyanok vagyunk, mint azok az emberek, akik egy lebombázott ház pincéjében ülnek, és ki kell ásniuk magukat, de maguk sem ismerik a pontos kiutat – ilyen helyzetben volt az ország harminc évvel ezelőtt, és ilyen helyzetben volt a teljes magyar közélet – mondta Gulyás Gergely. A Miniszterelnökség vezetője szólt arról is, hogy
újra kellett kezdeni mindent 30 évvel ezelőtt, így az egyház és a hit kérdéseiben is ez történt.
Az 1989 előtti 40 év alatt a kereszténység a legnagyobb csalásként szerepelt a közoktatásban, míg az egyházak ennek terjesztőiként – emlékeztetett a politikus.
Az elmúlt három évtized építkezéssel telt, de a teljes áttörés nem történt meg. Az emberek jelentős részének alkalma sem volt arra, hogy a kereszténység nézeteivel találkozzon – mondta Gulyás.
Egyértelműen kijelenthető, hogy Magyarország egy keresztény kultúrájú ország, és ez hatással van a teljes államrendszerre
- tette hozzá. A Miniszterelnökség vezetője szerint a keresztény ember hatalmas élménye a szabadság, ez egy belső szabadság, és független attól, hogy valaki demokráciában, vagy pedig diktatúrában él. A kereszténydemokrata politika elfogadja és hirdeti azokat az alapelveket, amik a kereszténységből kinőttek – hangsúlyozta a politikus.
Attól, hogy valaki kereszténydemokrata, attól még nem biztos, hogy jó keresztény, de az elkövetett hibák alól mindez nem jelenthet felmentést
– hívta fel a figyelmet Gulyás. A kereszténység egyértelműen fogalmazott az egyházi és világi hatalomról, és szétválasztotta azt. Szólt arról is, hogy a demokrácia a kereszténységnek köszönheti a létét. Soha Krisztus előtt nem fogalmazódtak meg hasonló gondolatok – tette hozzá.
Az európai keresztény kultúra egyik legnagyobb kérdése az intézmények és a karizma viszonya. Az európai közösség kultúrájának az alapja az intézmények, míg az intézmények működéséhez emberekre van szükség – hívta fel a figyelmet a miniszter.
Amikor az intézmény eltávolodik az emberektől, akkor jönnek a reformmozgalmak, ilyen volt a szerzetesrendek szétválása, majd pedig maga a reformáció.
Európa reneszánszok sorozata, amely egészen a 19. századig tartott – tette hozzá. A közös európai identitás alapja a görög kultúra, a római jog és a keresztény lelkiség.
Gulyás Gergely kijelentette, a 21. század a lelkekért folytatott küzdelem ideje lesz.
A globalizált világban a nemzetközi hálózatok a lokális közösségek szétmorzsolására törekszenek, valamint a családok és nemzetek szétbontására.
Mindennek a legjobb eszköze a tömeges muszlim bevándorlás – hangsúlyozta a politikus. Létrejöhet-e egy újabb szellemi és lelki megújulás a keresztény Európa védelmében? – ez századunk legnagyobb kérdése – mondta Gulyás. Ha ez létrejön, akkor az mindenképpen Közép-Európából indulhat el – zárta szavait.
Olyan szituációban vagyunk, mintha a vállrendítés kultúrája közepette kellene feltennünk azt a kérdést, hogy mit is köszönhetünk a keresztény kultúrának – mondta G. Fodor Gábor. A Századvég Alapítvány vezetője szerint a házasságtól kezdve egészen a liberalizmusig szinte mindent a kereszténységnek köszönhetünk.
Függetlenül, ki hányadán áll Istennel, a keresztény kultúrához viszonyunk sorskérdés, és nem kulturális kérdés
- tette hozzá. A magától értetődő dolgokért is meg kell küzdeni – mondta a szakember. Szólt arról is, hogy 732-ben Martell Károly azzal, hogy az arabokat Poitiersnél legyőzte, megmentette Európát attól, hogy az arabok fennhatósága alá kerüljön. Ma hasonló a helyzet, de nem fegyverrel, hanem eszmékkel kell küzdenünk – mondta G. Fodor Gábor.