Az egész világon engedélyezhetik a héten a kínai vakcinát
![](https://cdn.origo.hu/2023/12/c-sUOgF61vCAfmatzcBsGWQI_bCJ5ndZ104sinEAei8/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2NiNjViNTE2ZGE4NDQzNGRiYWM5ODk5NWYyYjcxYmVk.webp)
Az Egészségügyi Világszervezet (WHO) ma, vagyis április 29-én véglegesíti a jelentést arról, hogy ajánlják-e globálisan alkalmazásra a kínai Sinopharm-vakcinát.
A gyártó ehhez már minden szükséges dokumentációt benyújtott, emellett pedig a helyszíni látogatásra is biztosította a lehetőséget a szakemberek számára.
Az Egészségügyi Világszervezet főigazgatójának vakcinákkal kapcsolatos ajánlásokat is megfogalmazó szakértői csoport március végén jelentette be, hogy a kínai Sinopharm és a Sinovac előzetes vizsgálata alapján a vakcinák bizonyítottan biztonságosak és jó hatékonyságúak a Covid-19-betegség megelőzésében.
Az úgynevezett veszélyhelyzeti engedélyezési folyamatra (EUL – Emergency Use Listing) azért van szükség, hogy közegészségügyi válsághelyzetben vagy ahhoz mérhető esetekben meghatározott kritériumok alapján engedélyezze az egyébként még állandó engedélyt nem kapott oltóanyagok korlátozott idejű felhasználását.
Ahhoz, hogy valaki megkaphassa az engedélyt, a gyártónak be kell nyújtania a WHO-nak a gyártásminőségre vonatkozó adatokat, klinikai és nem klinikai fázisú vizsgálati adatokat, a vakcina biztonságának, hatékonyságának és minőségének ellenőrzésére vonatkozó részletes terveket, valamint egyéb, például a feliratozással kapcsolatos részleteket.
A WHO a különböző adatok részletes kivizsgálása után 12 hónapra adhat engedélyt az oltóanyag számára.
Azonban az engedély kiadása után sincs vége az ellenőrzések sorának, mivel a gyártónak információadási kötelezettségei vannak, a WHO pedig folyamatosan vizsgálja és elemzi a beérkező új információkat.
A Sinopharm inaktivált, azaz elölt koronavíruson alapuló első generációs oltóanyag. Az inaktivált vírusrészecskék, elsősorban a víruson lévő fehérjetüskék késztetik az antitesttermelésre az immunrendszert, felkészítve a szervezetet a kórokozó elleni védekezésre.
Ahogyan korábban megírtuk, a kutatók három különböző koronavírus-variánst izoláltak betegekből, majd a kórokozókat úgynevezett bioreaktorban (majomvesesejtekben) tenyésztették. Amikor már megfelelő mennyiségben álltak rendelkezésre a vírusrészecskék, egy béta-propiolakton nevű vegyülettel kezelték őket, amely semlegesíti a kórokozó génjeit, ezáltal többé nem tud szaporodni, viszont a vírusrészecske – és így az immunválaszt kiváltó vírusfehérje, a tüske – épen marad.
Ez a technológia már egy jól bevált, régóta használt módszer, amelyet fél évszázada alkalmaznak a tudományos világban. Többek között ezen az elven működik az influenza elleni védőoltás is. Fontos kiemelni azt is, hogy mivel ez az oltóanyag elölt vírust tartalmaz, nem tud megbetegedést okozni.
Rusvai Miklós virológus nemrég arról beszélt, hogy a Sinopharm melletti egyik legfontosabb érv az, hogy eddig senki nem betegedett meg súlyosan, akit ezzel a hatóanyaggal oltottak.
Szintén rendkívül pozitívan írt a kínai oltóanyagról a világszerte elismert The Lancet tudományos szaklap, amely kiemelte, hogy a kínai Sinopharm-vakcina hatásos a dél-afrikai mutáns ellen is.
Menczer Tamás hangsúlyozta, hogy a szaklap azt állítja, hogy a vakcina az egyik legveszélyesebb mutáns ellen is hatásos. Az Egyesült Arab Emírségekben folytatott klinikai vizsgálatokból pedig az derült ki, hogy a korábbi 79 százalék helyett a Sinopharm akár a 86 százalékos hatékonyságot is elérheti.
A Sinopharm-vakcinát az Országos Gyógyszerészeti és Élelmezés-Egészségügyi Intézet (OGYÉI) január 29-én engedélyezte, mindezt pedig akkor Müller Cecília országos tisztifőorvos jelentette be az Operatív Törzs pénteki sajtótájékoztatóján.
Az OGYÉI az engedély kiadása előtt Pekingben is ellenőrizte a gyártási folyamatokat, valamint a teljes dokumentációt is átvilágították.
Az első hírek arról, hogy a magyar kormány érdeklődik a Sinopharm-vakcina iránt, 2020 novemberében érkeztek. Orbán Viktor miniszterelnök akkoriban egy rádióinterjú során beszélt arról, hogy azért szerettek volna más vakcinákat is felhasználni Magyarországon, mert 2020 őszén már látszott, hogy az EU által megrendelt oltóanyagok lassan érkeznek meg 2021 első és második negyedévében.
Az első szállítmány idén február 16-án érkezett meg, a kormány pedig összesen ötmillió adag Sinopharm-vakcinára kötött szerződést, amelyből eddig 1,7 millió adag érkezett meg, amely 850 ezer ember beoltását teszi lehetővé.
Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter korábban arról beszélt, hogy annyival több szerb és magyar ember életét tudtuk megvédeni, mint amennyi keleti vakcinát megvásároltunk, és amennyi oltást már beadtunk Szerbiában, illetve Magyarországon. A tárcavezető ezzel többek között arra is utalt, hogy Szerbia is folytat oltási kampányt a Sinopharm-vakcinával, ráadásul nemrég újból vásároltak, ezzel 4 millióra emelték a megvásárolt kínai vakcina mennyiségét.
Orbán Viktor miniszterelnök egy rádióinterjúban kijelentette, hogy hatalmas gond lehetett volna Magyarországon is, ha nem rendel a kormány keleti vakcinákat.
A keleti vakcinának köszönhető az is, hogy Magyarország az Európai Unión belül az első országok között kezdte meg a nyitást, és hazánkban zajlik az unió második legsikeresebb oltási kampánya. Ennek köszönhetően május elejéig mindenki hozzájuthat a vakcinához, aki hajlandó élni az oltás lehetőségével. A kormányfő szerint május elejére elérjük a 4,5 millió beoltottat, míg június elejére akár a 7,7 milliót.
A kínai vakcina iránt egyébként már több európai uniós tagország is érdeklődik látva a kudarcba fulladt közös brüsszeli vakcinabeszerzést. Angela Merkel német kancellár szerdán Berlinben a 6. német-kínai kormánykonzultáció előtt arról beszélt, hogy Németországnak és Kínának az Egészségügyi Világszervezet (WHO) révén kölcsönösen el kell ismernie az új típusú koronavírus (SARS-CoV-2) ellen használt oltóanyagokat.
A baloldal gyakorlatilag az engedélyezésük óta támadják a keleti vakcinákat. Gyurcsány Ferenc vezetésével januári határozati javaslatukban például meg akarták akadályozni a keleti oltóanyagok használatát.
Komáromi Zoltán, a Demokratikus Koalíció (DK) egészségügyi szakpolitikusa egy televíziós adásban értékelte kitolásnak, hogy a kormány kínai és orosz vakcinákat küld az önkormányzatoknak.
A Momentum EP-képviselője, Cseh Katalin április elején mondta azt az ATV műsorában, hogy óriási felelőtlenség volt a magyar kormánytól úgy leszerződni ezekkel a gyógyszercégekkel, hogy nem várták el azt, hogy beadják az engedélyeztetési eljárást az Európai Gyógyszerügynökségnek".
Závecz Tibor baloldali közvélemény-kutató és tanácsadó, a Závecz Research Piac- és Társadalomkutató Kft. alapítója, vezetője élő televíziós adásban keltett bizalmatlanságot a kínai Sinopharm vakcinájával szemben azt állítva, hogy két egybehangzó felmérésük alapján az embereknek mindössze egy százaléka akarja magát kínai vakcinával beoltatni, a többiek nem, mivel nem bíznak a keleti vakcinákban.
Ezt követően ő is beadatta magának.
Szaniszló Sándor, Pestszentlőrinc DK-s polgármestere pedig nemrég még a kerületben tárolt, felhasználatlan vakcinaadagok elszállításával dicsekedett, kedden viszont büszkén számolt be arról, hogy beoltatta magát.
Schmuck Erzsébet, az LMP társelnöke szintén azok közé a baloldali politikusok közé tartozik, akik bíztatják az embereket arra, hogy ne oltassák be magukat, miközben ő maga is a Sinopharmmal oltatta be magát. Schmuck ráadásul egyike volt azon baloldali politikusoknak, akik aláírták azt a határozati javaslatot, amely a Sinopharm hazai alkalmazásának megakadályozására irányult.