Niedermüller Péterék két darab fa miatt akadályozzák az Állatorvosi Egyetem többmilliárdos fejlesztését
![Niedermüller Péter; Gyurcsány Ferenc bot fa FOTÓ ÁLTALÁNOS gyümölcsfa kert Közéleti személyiség foglalkozása NÖVÉNY politikus rúd SZEMÉLY](https://cdn.origo.hu/2023/12/uALHD9Zuk_skzitRZtRwCjzJGcM9n-_KlwYDtgFA2pA/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzgxZGU3YmU3YzAzZTRkNjk5YmUwMjE1OWEzYWJkOWYy.webp)
A kormány tavaly májusban nyilvánította nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé az Állatorvostudományi Egyetem komplex infrastrukturális fejlesztését. Mondani sem kell, hogy a projekt mérföldkövet jelent a VII. kerületben elhelyezkedő intézmény történelmében, hiszen ilyen nagyszabású beruházásra még nem volt példa.
Az Indoklások Tárában azzal magyarázták a kiemelt minősítést, hogy a beruházással létrejönne az Összehasonlító Orvostudományi Kutatóközpont és Kollégium, aminek küldetése, hogy elősegítse a magyar felsőoktatás nemzetközi versenyképességét, növelve az intézmény kül- és belföldi vonzerejét. "Európa legmodernebb, az állatvédelmi igényeknek is megfelelő Összehasonlító Orvostudományi Kutatóközpont egyszerre szolgálja majd az állati és humán orvostudományt, továbbá a kísérleti kutatás-fejlesztést" - olvasható még a dokumentumban.
De miről is van szó pontosan? A magyar állategészségügy 1880-1881 körül kapott önálló épületet, amit a külső-erzsébetvárosi Rottenbiller, Dembinszky, Bethlen Gábor és István utcák közé zárt területen építettek meg. Bár a jellegzetes, Steindl Imre által megálmodott téglaépületet minimálisan modernizálták, apró átalakításokkal fejlesztették, a terület egy idő után kevésnek bizonyult, így a szocializmusban kibővítették azt. Mindennek ellenére az elmúlt több mint 140 évben az épületegyüttes nem kapott teljes felújítást, továbbá az építészeti modernizálás sem történt meg.
Éppen ezért az egyetem vezetésében néhány évvel ezelőtt felmerült az igény az újításra, az üzenet pedig eljutott a kormányhoz. Így 2018 augusztusában közbeszerzést írtak ki az intézmény bővítési tervére, aminek értelmében a nyertesnek el kell majd bontania az egyetem jelenlegi G, F, és B épületét, valamint meg kell építenie a H épület kiegészítéseként az új kampuszt, azaz az Összehasonlító Orvostudományi Kutatóközpontot. A tender lezajlott, a győztest kiválasztották, és egy ideig minden haladt a maga útján.
Csakhogy most nagyon úgy néz ki, a milliárdos projekt megakadt: két darab fa miatt.
Bár az Állatorvostudományi Egyetem épülete Erzsébetváros területén helyezkedik el, a hatályos építésügyi jogszabályok értelmében a helyi önkormányzatnak nincs beleszólása a tervezési folyamatba, illetve annak engedélyezésébe. Ugyanis a tavaly március elsején hatályba lépett jogszabályváltozások miatt ezekben a kérdésekben a kormányhivatal dönt, jelen esetben a fővárosi kormányhivatal.
Csakhogy van egy apró kiskapu a történetben: a fakivágások engedélyezése továbbra is kerületi hatáskörbe tartozik, azaz a helyi képviselő-testület bólinthat rá, hogy engedélyezi-e a fák eltávolítását, vagy sem. Márpedig jelen esetben két példánnyal, egy platánfával és egy déli ostorfával is számolniuk kell a beruházóknak: az egyik az intézmény tér felé néző kerítésén belül, a másik a Bethlen Gábor utcai oldalon áll. Az egyetem úgy ítéli meg, hogy a fák akadályozzák a projekt megvalósítását, a kerület viszont úgy látja, hogy nem kell feltétlenül kivágni a fákat a beruházáshoz.
Ebbe az apróságba kapaszkodtak bele Niedermüller Péterék, akik ilyen módon próbálják nehezíteni a projekt megvalósulását.
Miután az egyetemet képviselő ügyvédi iroda az erzsébetvárosi önkormányzathoz fordult a fakivágások, egész pontosan a platánfa és a déli ostorfa eltávolítása érdekében, Laza Margit, erzsébetvárosi jegyző tavaly október 27-ei határozatában megtiltotta azt. Mint indoklásában írta, ezek a példányok a fakataszter szerint kiemelten védett fának minősülnek, állapotuk szépnek minősíthető, és álláspontja szerint a beruházás a fák kivágása nélkül is megvalósítható. A DK-s polgármester jogi segítője még azt is felhozta, hogy megítélése szerint a fakivágási engedély semmiképpen nem adható ki, éppen ezért szokatlan módon hiánypótlásra sem hívta fel a kérelmet benyújtó csapatot.
Értelemszerűen az egyetem jogi képviselői ezt nem hagyták szó nélkül, és az előírt határidőn belül fellebbezést nyújtottak be a fővárosi kormányhivatalhoz. Beadványukban részletesen kifejtették, mi a problémájuk Niedermüllerék határozatával. Többek között azt sérelmezték, hogy a döntés indokolatlan mértékben akadályozza a beruházást; jogszabálysértő, és ezzel közvetlen jog- és érdeksérelmet okoz a beruházónak, továbbá (utóbbival egybevágva) azt is kifogásolták, hogy a jegyző jogszabályellenes módon nem írt ki hiánypótlási felhívást.
Ezt követően pontról pontra megcáfolták az erzsébetvárosi önkormányzat érveit, és még azt is felajánlották, hogy a kivágott fákat pótolni fogják máshol a kerületben. Niedermüller hivatala végül tavaly decemberben felterjesztette a fellebbezést a fővárosi kormányhivatalnak, ahonnan egy hónap múlva visszaérkezett az ügy. A kormányszerv hatásköri vizsgálatot követően ugyanis úgy döntött, hogy az erzsébetvárosi képviselő-testület dönthet a beadványról.
Az végül februárban került a helyi közgyűlés elé, ahol a képviselők elfogadták azt az előterjesztést, amivel megsemmisítették Laza Margit korábbi határozatát, és új eljárás lefolytatásáról döntöttek.
Azonban még közel sem zárult le a gigaberuházás körüli hercehurca, és pillanatnyilag úgy néz ki, hogy a baloldali vezetésű kerületben két fa akadálya lehet egy többmilliárdos fejlesztésnek.
Nemrég még fákat vágatott ki Niedermüller
A történet annak fényében különösen érdekes, hogy Erzsébetváros DK-s polgármestere tavaly augusztusban kivágatta az utolsó fákat a Kazinczy utcában. Annak ellenére, hogy kampányában még zöld Erzsébetvárost ígért.