Az Európai Bizottság nem veszi figyelembe az uniós polgárok álláspontját
![nemi szimbólumok battle of sexes BLUE COLOUR CAST bonding circle concepts equality female SYMBOL friendship gender gesturing ICON ideas ILLUSTRATION indication male MAN SEX STANDING togetherness WAVING WHITE COLOUR CAST WOMAN bond casuals con](https://cdn.origo.hu/2023/12/XXbNazBQ_XYQGaKLNyGnbkOs0Ko2o8u782_iFPzONKA/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzY2MmNiYmU0NzdmYzQ3NmI4NmEwYWU5Y2UzNmY4ZmRm.webp)
Kovács István bevezetésként elmondta, hogy az Európa jövője konferenciasorozat a napokban indult, melynek célja, hogy az európai polgárok bevonásával jelölje ki az Európai Unió (EU) jövőbeni irányát, és tegyen javaslatot az uniós döntéshozatal megreformálására. A rendezvénysorozatba az Alapjogokért Központ is be fog kapcsolódni: többek között a mostani sajtótájékoztató háttéranyagának összegzését is megosztják majd az erre szolgáló online platformon.
A Központ munkatársai által készített tanulmány 2019 és 2020 vonatkozásában vizsgálta, hogy az uniós polgárok véleménye szerint az EU-s intézményeknek milyen kérdésekkel kellene foglalkozniuk. Az elemzés ezt hasonlította össze az Európai Bizottság jogalkotási tervében testet öltő politikai prioritásokkal. Az elemzés fő megállapítása, hogy a vizsgált két évben a Bizottság nem vette figyelembe az uniós polgárok álláspontját:
ideológiai kérdésekkel – így a jogállamiság vagy a gender kérdésével – foglalkozott, mely nem találkozik a választópolgárok szándékaival.
A koronavírus-járvány hatásai miatt jelentősen megváltoztak az európai társadalom preferenciái: míg korábban a migrációval, közbiztonsággal kapcsolatos kérdéseket tartották a legfontosabbnak, addig 2020-ban előtérbe kerültek a gazdasági-szociális biztonság kérdései.
Az Európai Unióban zajló jogállamisági vita kapcsán kiemelte, hogy az Eurobarometer felmérése szerint Magyarországon az uniós átlagot meghaladóan elégedettek a választópolgárok a demokráciával, illetve érzik úgy, hogy a politikai vezetés figyelembe veszi az álláspontjukat. Ezért is érthetetlen, hogy a Bizottság miért nem azokat a tagállamokat vizsgálja, melyekben az állampolgárok is úgy gondolják, hogy baj van a demokráciával.
Kovács Attila kiemelte, hogy az Európai Bizottságnak a 2021-2027-es uniós tervezési időszakra megfogalmazott két fő prioritásának, a zöld és digitális átalakulásnak a társadalmi támogatottsága csökkent az elmúlt egy évben. Ez figyelmeztető jel a Bizottság számára, mivel kiderülhet, hogy az uniós testület rosszul mérte fel a tagállamok és az uniós polgárok elvárásait. Kiemelte, hogy
a Bizottság az ideológiai kérdéseket egyrészt az Európai Szemeszter intézményén, másrészt a tagállami jogállamisági jelentéseken keresztül igyekszik érvényre juttatni a tagállamokkal szemben.
Az elmúlt másfél évben világossá vált, hogy a von der Leyen vezette Bizottság is politikai bizottságként, és nem a szerződések őreként határozza meg saját szerepét az uniós politikában.
A sajtótájékoztató végén Kovács István kérdésre válaszolva elmondta, hogy az elemzés elkészítésének célja az volt, hogy felhívják a Bizottság figyelmét arra, hogy
az európai polgárok véleménye eltér az uniós testület által képviselt irányvonaltól.
Ezért is fogja az Alapjogokért Központ elmondani a véleményét az Európa jövője konferenciasorozat keretén belül.
Kovács Attila hozzátette: úgy tűnik, hogy az elmúlt egy évben a Bizottság a koronavírus-járvánnyal szembeni védekezés helyett saját ideológiai elképzeléseivel foglalkozott, azokat igyekszik érvényre juttatni az uniós jogalkotásban. Szerinte ez elfogadhatatlan.