Bizonyítékok hiányában megszüntették a nyomozást a győri csalókirály ellen
![Pénz forint magyar](https://cdn.origo.hu/2023/12/6GcMvd9Ue0WuCVDARQNci3U3y_kEl4RpeHihtcL6Wa4/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzMwNDhmYTg0YWJiNTRhNGViNWE1NzI0Y2FjYTdlMjVm.webp)
Ahogyan korábban megírtuk, Sz. Zsoltot még 2012-ben ítélték tíz évre csalás miatt. Az ítélet szerint
a 2000-es évek közepén egy biztosító munkatársaként közel száz, érvényes szerződéssel rendelkező ügyfelet keresett fel azzal, hogy garantált magas hozamú befektetésre egy-két millió forintot lehetne elhelyezni.
Azt ígérte, hogy a pénzt hazai, európai, illetve ázsiai befektetési alapokba fekteti be. A férfi ötszázezer és ötmillió közötti összegeket vett át, a rendszert pedig odáig fejlesztette, hogy kisebb összegeket hozamként fizetett üzleti partnereinek, hogy bizonyítsa korrektségét. Sz. Zsolt emellett biztosítékul az összes szükséges igazolást bemutatta, ráadásul, a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (PSZÁF) honlapján is is az állt, hogy ő valóban a biztosítótársaság munkatársa.
A férfi év eleji elszámolást ígért, aki pedig előbb akarta kivenni a pénzét, annak azt mondta, jó a hozam, majd januárban elszámolnak. Ám 2007 elején kiderült, hogy Sz. Zsolt nem tudja visszafizetni a pénzt.
Amikor a férfi észlelte a problémát,
azzal nyugtatta ügyfeleit, hogy közjegyzőnél tett egy nyilatkozatot és ott elismerte a tartozását.
A rendőrök nyomozni kezdtek a férfi ügyében, és megállapították, hogy volt, aki pár milliót, mások viszont több tízmilliót fektettek be. Így került hozzá egy vállalkozó húszmilliós vállalkozási hitele, volt, aki a házát adta el, s mielőtt újat vett volna, befektette a pénzt.
Az egyik ügyfél a gyereke gyógyítására félretett összeget forgatta volna meg, hogy az őssejtbeültetésre elég legyen. Ám a bíró szerint
a legelvetemültebb cselekedete az volt, amikor egy olyan idős asszonyt csapott be, aki őt még gyerekként ismert és kedvelt. A férfi rávette a nyugdíjas nőt, hogy hitelt vegyen fel, majd pár nap alatt körbejárta vele a különböző bankokat: végül több mint kétmilliót vett át az idős asszonytól.
Ügyfelei között alvilági figurák, illetve gazdag cégtulajdonosok is voltak, akik több tízmillió forintokat adtak neki bizonylat nélkül. Az ügyfelek közül sokan azután nem is Sz. Zsoltot, hanem a biztosítót perelték be.
Az eljárás során 74 ember összesen kétmilliárd forint kárt jelentett be, míg Sz. Zsolt a bíróságnak 712 milliós, meg nem térült kárról beszélt.
Azt is állította, hogy ebből az összegből négyszáz milliót átadott egy P. Tamás nevű győri műkincskereskedőnek, hogy befektesse az ügyfelei pénzét, és így plusz nyereséget érjen el. A férfi kölcsönszerződésekkel pénzt gyűjtött, amin műkincset vett, ezek eladásából fizette vissza a kölcsönt és a hozamokat a befektetőknek. Ám idővel az üzlet elbukott, és ügyfeleit az újabb befektetők pénzéből fizette ki. Amikor pedig túl sok tartozást halmozott fel, csalás miatt feljelentette magát a rendőrségen.
Sz. Zsolttal szemben a csalássorozatért tíz év börtön mellett 15 milliós vagyonelkobzást rendeltek el.
A férfiról kiderült, hogy a csalás által megszerzett pénzből rendkívül jól megélt, pár hónapon belül több ország tengerpartján, és Párizsban is nyaralt, amiről ügyfelei semmit nem tudtak, és továbbra is megbíztak a csalóban.
Többen baráti viszonyba is kerültek vele, így sokáig nem gyanakodtak, hogy befizetéseik nem érkeztek be a biztosítóhoz.
Emiatt történhetett meg az is,
amikor az évvégi egyenlegen nem találták a pénzüket, Sz. Zsolt továbbra is át tudta verni ügyfeleit, egészen 2007 márciusáig, amikor többen is bejelentést tettek a biztosító társaságnál.
A férfi pár éve szabadult a börtönből, ám úgy tűnik, semmit nem tanult belőle. A dokumentumokból ugyanis kiderült, hogy
Sz. Zsolt 2018-ban kezdett bele újra a pénzgyűjtésbe: fedősztoriként azt adta elő, hogy aranybizniszre kér pénzt, olyan emberekre hivatkozva, akik a szakmában jártasak, de azt is állította, hogy összeköttetései révén hatósági védelmet élvez.
Ennek alvilági és a vállalkozói szférában is sokan bedőltek, majd milliókat fizettek. Az aranyüzletből semmi nem volt igaz, nem is ismerte, akiket megnevezett. A férfi az egyik minisztériumban dolgozó, befolyásos emberre is hivatkozott, amit az egyik feljelentő azért is hitt el, mert őt az illető nevével visszaélve felhívta valaki és meggyőzte, kamatostul fog egy közös üzletük után pénzt keresni. Azóta kiderült, hogy a vonal másik végén egy vidéki pizzéria üzemeltetője volt.
Az egyik tanú elmondta, hogy Sz. Zsolt egy elsőosztályú sportegyesületet is megkárosított csaknem tízmillió forinttal,
ugyanis az egyesület képviselőjének azt ígérte: egy teljesen legális befektetéssel magas hozamhoz juthat. A férfi azonban nem fizetett, ehelyett eltűnt a pénzzel. A férfi ellen többen is feljelentést tettek, a Győri Rendőrkapitányság pedig csalás miatt rendelt el nyomozást, ismeretlen elkövető ellen. Amikor már kezdte megérezni a rá leselkedő veszélyt, a férfi egy magánklinikára menekült, ám onnan pár héttel később távozott, áldozatai pedig hiába is keresték a pénzüket.
Bár több tanú vallott Sz. Zsolt ellen, a nyomozást mégis megszüntették a győri rendőrök bizonyítékok hiányában.
Ezt azzal magyarázzák, hogy Sz. Zsolt az összes kihallgatásán
tagadta a bűncselekmény elkövetését, és azt állította, hogy befektetési céllal vett át pénzeket, de nem annyit, amennyit az ügyfelei állítanak. A rendőrök azt is leírták, hogy Sz. Zsolt egy kivételével a többi ügyfelének valamennyi pénzt fizetett a befektetések után.
Ez egyébként jellemző a rafináltabb csalókra, hogy egy darabig, a megtévesztés céljából fizet az áldozatnak.
A határozatban azt is leírták, hogy Sz. Zsolt és az átvert ügyfelei közötti szembesítésre azért nem került sor, mert a férfi rossz egészségi állapotban volt, ráadásul azt sem lehetett megállapítani, hogy a tanúk milyen összegeket adtak át neki, mivel ezeket nem foglalták írásba. Mindezek mellett a határozatban az ügyfeleket okolták a rendőrök, hogy sokan már a pénz átadásakor tisztában voltak a győri csalókirály előéletével, ám haszon reményében mégis fizettek neki.
A Pestisrácok információi szerint
a károsultak, illetve a velük konzultáló jogászok is felháborodtak a rendőrségi határozaton, és annak indokolásán, ezért panasszal éltek a megszüntetés ellen.