Menczer Tamás: Magyarország energiaellátása biztonságban van!
![](https://cdn.origo.hu/2023/12/QoSoD51RLNKREegOW50U6Rp_Xu3xfrzJoush-iZo0so/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2QyMzRkYzU1YTdhNjQ0NmVhMDI5MzVmMDU1Njg5YWI1.webp)
Szijjártó Péter miniszter úr nemrégiben közölte, hogy folyamatosan zajlik a magyarországi földgáztárolók feltöltése, és a kormány felhatalmazta őt újabb gázkészletek beszerzésére. Miért van szükség arra, hogy más forrásból is gázkészletek után nézzen a kormány?
A magyar éves gázfelhasználás 9-10 milliárd köbméter. A hosszútávú orosz gázvásárlási szerződés 4,5 milliárd köbmétert garantál évente. Van másfél milliárd köbméter hazai, saját kitermelésünk, ezt szeretnénk most 2 milliárd köbméterre emelni. Hosszú távú megállapodásunk van a Shellel, a Krk-i LNG terminálon 1 milliárd köbméter földgáz szállítására. A fennmaradó körülbelül 3 milliárd köbméter gázt pedig a spotpiacon vásároljuk. Egész Európa energiahiányban és energiahordozó hiányban szenved. Ezért döntöttünk úgy, hogy a hosszútávú szerződésekben rögzített mennyiségeken felül, az általában normálisan működő, de háborús időszakban jól láthatóan összeomlás szélére kerülő spotpiac nehézségeit és zavarait kiküszöbölve további gázmennyiséget szerzünk be, hogy a lehető legnagyobb biztonságban legyünk.
Nagyjából 700 millió köbméternyi gázt tudunk még – a meglévő szerződéseken felül – betárolni a tározóinkba a fűtési szezon megkezdéséig.
Ennek a mennyiségnek a beszerzése pedig ha tetszik, ha nem, Oroszországból származó források nélkül nem lehetséges, ma ennyi plusz földgázt vásárolni Európában egyszerűen lehetetlen. Ezért utazott Szijjártó Péter külügyminiszter Moszkvába, és kezdte meg a szükséges kereskedelmi tárgyalásokat az orosz féllel.
Ebben a forrongó nemzetközi környezetben egy felelős kormányzatnak egyidejűleg kell szavatolnia az energiaellátás biztonságát és a gazdaság stabilitását, illetve mérsékelni az emberek terheit. Ön szerint mi várhat a magyar emberekre és Európára az őszi-téli időszakban?
Jelenleg olyan kérdések vetődnek fel egész Európában, amelyek korábban elképzelhetetlenek voltak. Korábban az volt az első számú kérdés, hogy mennyibe kerül az energiahordozó, mert volt. Most azonban az első kérdés már az, hogy van-e elegendő.
Magyarország földgázellátottsága biztos lábakon áll, köszönhetően főként az Oroszországgal megkötött hosszútávú gázvásárlási szerződésünknek. Ez a magyar éves fogyasztásnak a jelentős részét, közel a felét garantálja.
Ha nem lenne hosszú távú gázvásárlási megállapodásunk az oroszokkal, mint ahogyan számos európai országnak ilyen típusú megállapodása nincs, hozzájuk hasonlóan mi is a folyamatosan változó spotpiacnak lennénk kiszolgáltatva, és óriási bajban lennénk. Az európai gázfelhasználásnak 40-50%-a, tehát közel fele orosz gáz, így ez nem egy magyar probléma. Ezt nem lehet egyik napról a másikra kiváltani.
Hallhattunk az utóbbi időben remek javaslatokat, hogy majd felhúzunk még egy pulóvert, meg lejjebb tekerjük a fűtést, meg mindenki összebújik a szomszédjával, de az európai gázfelhasználásnak közel felét ilyen megoldásokkal nem lehet pótolni.
A német gazdasági miniszter például bejelentette, hogy
Németország gázválságban van.
Németországban, amely Európa legnagyobb és legerősebb gazdasága, a gáz ára az elmúlt időszakban hatszorosára nőtt és több településen melegedőket rendeznek be, pedig egyelőre nyár van.
A veszélyek korában a háború mellett harcolnunk kell az illegális bevándorlás ellen is. Az Ukrajnában zajló háború élelmiszerellátási problémákat okozhat Európa szomszédságában, ez a válság pedig újabb migrációs hullámokat indíthat el. Hazánk hogyan tud védekezni a migráció fokozódása ellen?
Magyarország speciális helyzetben van, hiszen kettős nyomás alatt áll.
Ukrajna irányából már közel 850 ezer menekültet fogadtunk be, míg ezzel párhuzamosan a déli határon idén már több, mint 120 ezer illegális bevándorlót állítottunk meg. Eddig ennek a két feladatnak a hiánytalan ellátására 1,6 milliárd eurót költöttünk.
Méltatlannak és igazságtalannak tartjuk azt, hogy ennek csupán két százalékát finanszírozta eddig Brüsszel. A déli határunknál a migrációs helyzet egyre fokozódik, már éles lőfegyverekkel felszerelt bandák támadnak egymásra a magyar határtól pár kilóméterre. 2020-ban 46 ezer illegális migráns akart bejutni Magyarországra, 2021-ben 122 ezren, idén pedig már eddig több mint 120 ezren.
A migránsok ráadásul agresszívebbek, erőszakosabbak, szervezettebbek és felfegyverkeztek, fegyverekkel támadnak a határt védő magyar rendőrökre. A kormány ezért erősíti meg a határvédelmet és állítja fel a Határvadász Ezredet is.
Emellett továbbra is vissza kell verni Brüsszel és az európai baloldal újabb és újabb kísérleteit, hogy ránk kényszerítsék a migránsok kötelező betelepítését.
Néhány hete a Solymáron kialakult vízellátási gondokat technológiai probléma okozta. Hogyan tudott a választókerület képviselőjeként segíteni az ügyben a helyi lakosoknak?
A Solymáron kialakult problémát a szakemberek szerint nem a vízhiány vagy technológiai probléma okozta, hanem a kánikula miatt megnövekedett fogyasztás. A polgármesterrel és a katasztrófavédőkkel Operatív Törzset hoztunk létre, és a vízszolgáltatóval együttműködve két intézkedésről döntöttünk. Egyrészt a szolgáltató és a Magyar Honvédség összesen négy autójával hordtuk a vizet a tározóba, másrészt megfeszítve a rendszert, növeltük a nyomást, így végül a probléma megszűnt.
Az elsődleges célunk az, hogy vízhiány, pláne krónikus vízhiány ne alakuljon ki. Folynak a tárgyalások a szakemberekkel arról, hogy hogyan lehet a problémát tartósan kezelni.
Ön szerint mire kell számítanunk az elkövetkező hónapokban?
Folyamatosan kapcsolatban vagyok a szolgáltatóval. Megint nagyon meleg van, így ismét két honvédségi autó segít Solymár vízellátásban, kettő pedig Szentendrén dolgozik. Itt is köszönöm a katonák kiváló munkáját!
A víztározók töltöttségi szintjét folyamatosan figyeljük.
Egyszerre dolgozunk a jelenlegi helyzet kezelésén, lehetőleg a vízhiányos állapot megelőzésén, és a hosszú távú megoldáson.