Az Egyesült Államok és Kína nyer, mindenki más veszít a brüsszeli szankciókkal
![VON DER LEYEN, Ursula](https://cdn.origo.hu/2023/12/rZHX42egJ7CTdGVWJ6Tv6vpJV1f-ezaOsCuwKesaJTs/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2QxNTMwYjQ5MzcyNTRjM2U5YzYzZWNmOGI3NGRhN2Iw.webp)
Egyik fél sem jöhet ki győztesen a háborúból
Az elmúlt fél év harctéri eseményei, illetve Brüsszel szankciófókuszú politikája és az erre adott orosz válaszlépések tükrében kijelenthető, hogy az orosz–ukrán háborúban érintett felek egyre távolabb kerülnek a megegyezéstől, a konfliktus békés rendezésétől. A közvélemény-kutatás rámutat, hogy a válaszadók ugyan nagyobb arányban számítanak Oroszország (28 százalék), mintsem Ukrajna (10 százalék) győzelmére a kialakult fegyveres konfliktusban, a megkérdezettek 56 százaléka viszont úgy véli, hogy egyik fél sem jöhet ki győztesen a háborúból. Többek között ezzel magyarázható, hogy a magyarok jelentős többsége – ahogy a Századvég korábbi elemzései megállapították – a konfliktus további eszkalálódásához vezető büntetőintézkedések bevezetése és fenntartása helyett a béketárgyalások mielőbbi megkezdésében, illetve a kompromisszum elérésében látja a megoldást.
Európa veszít, az Egyesült Államok és Kína nyer a szankciókkal
Az orosz–ukrán háború gazdasági következményei, illetve Brüsszel szankciós stratégiája nyomán Európa energiaválsággal és háborús inflációval küzd, ugyanakkor egyes – nem európai – országok bizonyos tekintetben haszonélvezőivé váltak a háborúnak. A brüsszeli szankciók révén Kína és India olcsóbban vásárolhat az orosz energiahordozókból, míg az Egyesült Államok új energia-exportpiacot nyer, valamint vonzó célpont lehet azon európai vállalkozások számára, amelyek a termelésüket és beruházásaikat a biztosabb energiaellátás érdekében el kívánják költöztetni Európából.
Ezen folyamatok hatásai a lakossági véleményekben is tükröződnek, hiszen a magyarok döntő többsége úgy véli, hogy az Egyesült Államok (71 százalék) és Kína (68 százalék) inkább nyertese, mintsem vesztese a szóban forgó fegyveres konfliktus gazdasági következményeinek és a szankcióknak. Ezzel szemben a válaszadók több mint négyötöde az Európai Uniót (81 százalék) és Magyarországot (87 százalék) inkább az orosz–ukrán konfliktus és a szankciós politika kárvallottjának tartja.
Érdekesség, hogy a megkérdezettek ennél érezhetően kisebb arányban tekintik Oroszországot a szankciók vesztesének (52 százalék), holott a brüsszeli büntetőintézkedések ezen ország ellen irányultak.
A felmérés alapján megállapítható, hogy a magyarok 84 százaléka Ukrajnát is inkább az említett gazdasági következmények és a szankciók vesztesének tartja. Ez azzal magyarázható, hogy Brüsszel szankciós lépéseinek az elsődleges célja az orosz katonai törekvések megfékezése, a béke kikényszerítése volt, a bevezetett és tervezett intézkedések azonban ezekkel ellentétes hatást váltottak ki, vagyis a fegyveres konfliktus elhúzódásához vezettek. A brüsszeli büntetőintézkedések kudarcát, a kompromisszum lehetőségétől való távolodást látva a magyar közvélemény Ukrajnát is a szóban forgó fejlemények vesztesének látja.