Robusztus növekedés várható a magyar gazdaságban - számolt be róla a Világgazdaság.
Mint írták, a Moody’s Investors Service nemzetközi hitelminősítő intézet kiemelte, hogy a magánfogyasztás további fokozatos élénkülése is hozzájárul az általános növekedéshez. Hozzátették, hogy értékelésük szerint végül az ország megkapja az uniós források javarészét is.
A magyar kormány által kibocsátott, jenben denominált, elsőbbségi, nem biztosított, úgynevezett szamuráj-kötvények a Moody’s Ratingstől megkapták a Baa2 minősítést.
Részben hagyományos, részben zöldkötvényekről van szó, amelyek futamideje 3 és 10 év. Négy részletben összesen 75,3 milliárd jen szamuráj-kötvényt bocsátott ki Magyarország. Az átszámítva 98 milliárd forintos tranzakció iránt a jelenlegi bizonytalan nemzetközi környezetben is erős volt az érdeklődés.
A robusztus gazdasági növekedési kilátásokat az elektromos jármű- és akkumulátorgyártó iparban megvalósuló jelentős közvetlen külföldi tőkebefektetések támasztják alá,
amelyek támogatják a hazai gazdaságot és hozzájárulnak a megnövekedett exportkapacitásokhoz. Emellett a magánfogyasztás további fokozatos élénkülése is hozzájárul az általános növekedéshez – emelte ki a Moody’s.
Ami a költségvetési egyensúlyt illeti, az államadósság terheinek enyhe, a GDP 73,5 százalékára csökkenése 2023-ban kevésbé volt jelentős, mint a legutóbbi minősítéskor vártuk. Várakozásunk szerint ugyanakkor 2023–24-ben az adósság megfizethetőségének gyengülő mutatói – amit az inflációhoz kötött lakossági kötvények viszonylag magas aránya negatívan befolyásol – átmenetiek lesznek
– tették hozzá. A lap azt írja, Magyarország hitelminősítését az ország gazdasági ereje támasztja alá, amely egyensúlyt teremt a robusztus növekedési dinamika és az erős exportpotenciál, valamint a népesség elöregedésével és az értékláncban való további előrelépés esetleges nehézségeivel kapcsolatos hosszabb távú kihívások között.
A Moody’s előrejelzése szerint az államadósság terhe 2023–25-ben nagyjából változatlan marad, az adósság megfizethetőségi mutatói pedig 2025-től ismét javulnak. A hitelminősítő arra számít, hogy
Magyarország végül zajos, lépésről lépésre haladó folyamat során, de megkapja az uniós források nagy részét,
így a késedelem hatása a gazdasági növekedésre és az államháztartásra korlátozott lesz.