Elkezdődött a Lengyelország elleni brüsszeli hadjárat
![EUROPE EUROPEAN EUROPEAN COMMISSION EUROPEAN FLAG EUROPEAN UNION European Union Flag gsm roam roaming ECONOMY economics TECHNOLOGY tech PHONE MOBILE PHONE FINANCE financial Financial markets people WALK pedestrians STREET street photography STREET SCENE s](https://cdn.origo.hu/2023/12/FjMJ2I577Ih3y9uop60lsl7nmeRf9ezfn5byOR7j2qY/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzYxYjk3YjNiOWEyNTQ5Yjg4MTU5MWZjMmExMzcxNmE4.webp)
Ez az első alkalom, hogy valamely tagállammal szemben aktiválják
az "atomfegyverként" is emlegetett, eddig példa nélküli eljárást.
A szakembereket ugyanakkor nem lepte meg a bejelentés, bennfentes források ugyanis nemrég arról számoltak be, hogy Varsónak mindössze napjai vannak rá, hogy a kifogásolt intézkedések visszavonásával vagy módosításával elkerülje a szankciókkal is fenyegető eljárást.
Frans Timmermans, a bizottság első alelnöke arról számolt be, hogy csaknem két év után szerdán megállapították: Lengyelországban egyértelműen fennáll a jogállamiság súlyos megsértésének kockázata. Mint közölte, két éven belül tizenhárom olyan törvényt fogadtak el a lengyel hatóságok, amelyek veszélyeztetik a bíróságok függetlenségét és a hatalmi ágak szétválasztásának elvét.
A Varsó elleni eljárás mögött az húzódik meg, hogy a lengyel kormány többször jelezte, hogy
nem kíván illegális migránsokat befogadni,
így most a brüsszeli testületnek kapóra jött az igazságügyi reform ügye. Ezzel persze Magyaroszágnak is üzentek, hogy érdemes lenne feladni a szigorú bevándorláspolitikát.
Lengyelország ugyanúgy ragaszkodik a jogállamisághoz, mint az Európai Unió - mondta Mateusz Morawiecki lengyel kormányfő. A Brüsszel által kifogásolt igazságügyi reform nélkülözhetetlen Lengyelországban - hangsúlyozta Morawiecki. A Varsó és az Európai Bizottság közötti párbeszédben
nyitottságra és becsületességre van szükség
- tette hozzá. Mint írta, bízik abban, hogy Lengyelország szuverenitása összeegyeztethető az egységes Európa eszméjével.
Politikai indíttatású döntést hozott az Európai Bizottság, és egyoldalúan megszakította a párbeszédet, amelyre pedig a varsói kormány készen állt. Zbigniew Ziobro igazságügyi miniszter rámutatott: a lengyel igazságügyi reform Brüsszel által kifogásolt megoldásai más uniós tagállamokban is léteznek, ezért "a döntés politikai jellegű". Aláhúzta: Lengyelország akkor lesz az EU számottevő tagja, ha jól működő bíróságai lesznek.
Politikai, nem pedig jogi jellegűnek minősítette a lépést
a lengyel külügyi közlemény, mely szerint az EB döntése "szükségtelenül megterheli a kölcsönös kapcsolatokat". Krzysztof Szczerski, a lengyel államfő kabinetfőnöke és külügyi államtitkára úgy vélte: az Európai Bizottság "gyakorlatilag elszánta magát arra, hogy egyoldalúan beszüntesse a párbeszéd jelenlegi szakaszát, melynek folytatására a lengyel kormány készen állt".
Példátlannak és elképesztőnek nevezte Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes az Európai Bizottság döntését. Semjén Zsolt azt mondta: a döntés súlyosan sérti Lengyelország szuverenitását. Elfogadhatatlan - folytatta a politikus -, hogy Brüsszel nyomást gyakorol szuverén tagállamokra, és önkényesen megbüntet demokratikusan megválasztott kormányokat. Igazságtalannak nevezte, hogy a bizottság semmit nem tesz akkor, amikor egyes európai tagállamok nem tartják be az európai szerződéseket, majd
"politikai alapon eljárást indít" a lengyel kormány ellen.
Ez a kettős mérce tipikus esete, és amit most az Európai Bizottság tesz, az ellentétes az európai értékekkel - jelentette ki a kormányfő helyettese. Azt is kiemelte, hogy Közép-Európa és benne Lengyelország ma az európai gazdasági fejlődés motorja, Európának szüksége van Lengyelországra.
"A lengyel-magyar barátság és a magyar kormány elkötelezettsége a szerződések mellett egyaránt arra kötelez minket, hogy minden fórumon ellenezzük a bizottság lépését" - mondta Semjén Zsolt, hozzátéve: a magyar kormány ma és a jövőben is határozottan kiáll Lengyelország mellett,
"megvédjük Lengyelországot egy igazságtalan, koncepcionális politikai eljárással szemben".
Arra a kérdésre, miszerint ez jelentheti-e azt, hogy Magyarország megvétózza majd a lengyelek elleni döntést, a miniszterelnök-helyettes igennel válaszolt.
A Fidesz szerint az Európai Bizottság elképesztő bejelentése, miszerint az EU történetében először elindítják a hetes cikk szerinti eljárást Lengyelországgal szemben, bizonyítja azt, hogy
Brüsszel meg akarja büntetni a bevándorlást elutasító országokat
és politikai nyomásgyakorlásra használja a jogi eljárásokat. Lengyelország hazánkkal együtt a brüsszeli bevándorláspolitika leghangosabb bírálója, és hazánkhoz hasonlóan elutasítja Európa migránsokkal való betelepítését és a kötelező kvótát. Ezért Brüsszel meg akarja büntetni, ahogy Magyarországot is, hiszen az Európai Parlament már májusban elfogadta azt a határozatot, miszerint elkezdik előkészíteni hazánkkal szemben is a hetes cikk szerinti eljárást - vélekedett a bizottság bejelentéséről a nagyobbik kormánypárt.
Az eljárás szempontjából a bizottság javaslattevő szerepet tölt be,
döntéseket az EU-tagországok kormányait képviselő Tanácsnak kell hoznia.
A jogszabály szerint a 7. cikk alkalmazása a következők szerint valósulhat meg: Először is az uniós kormányokat képviselő Tanácsnak - a tagállamok négyötödös többségével, vagyis jelenleg legalább 22 tagállam egyetértésével - meg kell állapítania, hogy fennáll az egyértelmű veszélye annak, hogy Lengyelország súlyosan megsérti az Európai Unió - az uniós szerződés 2. cikkében említett - értékeit. Ehhez szükség van arra is, hogy az Európai Parlament egyetértsen a bizottsági javaslattal.
Ezt követően a Tanács felkéri Lengyelországot észrevételeinek benyújtására,
majd egyhangúlag megállapíthatja,
hogy Varsó ténylegesen súlyosan és tartósan megsérti a 2. cikkben említett értékeket. Amennyiben erre a megállapításra jut - bár erre nincs szinte semmi esély - a Tanács úgynevezett minősített többséggel (a tagországok összlakosságának legalább 65 százalékát képviselő 20 tagállam egyetértésével) akár úgy is határozhat, hogy felfüggeszti Lengyelországnak az uniós szerződések alkalmazásából származó egyes jogait, beleértve a varsói kormányt a Tanácsban megillető szavazati jogokat.
A Tanácsnak a későbbiekben - szintén minősített többséggel - kell határoznia arról, hogy visszavonja a tagállam jogainak felfüggesztésére vonatkozó döntését, amennyiben
az elrendelésükhöz vezető körülményekben változás következett be.
A 7. cikket eddig még soha nem alkalmazták az Európai Unió történetében.