City's cleaning workers carry a flag with that reads "Out Zika" in portuguese between the samba schools' during the second night of the carnival parade at Sambadrome in Rio de Janeiro, Brazil, on February 9, 2016. AFP PHOTO / YASUYOSHI CHIBA
YASUYOSHI CHIBA / AFP
Vágólapra másolva!
Dilma Rousseff brazil elnök nemcsak a bizalmatlansági eljárást indító politikai ellenfeleivel szemben indított harcot, de a magzatoknál kisfejűséget okozó Zika-vírust terjesztő egyiptomi csípőszúnyoggal szemben is, amely a fél évszázaddal ezelőtti sikeres irtás után újra megtelepedett a dél-amerikai országban. Mindez az olimpia szempontjából sorsdöntő kérdés.
Az 1940-es és az 1950-es években a brazil hatóságok akkora elszántsággal küzdöttek az Aedes aegypti ellen, hogy 1958-ra híre-hamva sem maradt a legnagyobb latin-amerikai országban. De a moszkitó végül visszatért, a brazil hatóságok pedig újabb offenzívát indítottak ellene több százezer ember segítségével és az élőhelyek megsemmisítésére vonatkozó ismeretek elterjesztésével.
Az irtásban részt vevő szakértők azonban kételkednek benne, hogy Brazíliának újra sikerülhet, ami a múltban egyszer már sikerült. A világ nagyot fordult az utóbbi ötven évben: a kereskedelem és az utazás egyszerűsödése miatt egyre több a beutazó, miközben az erőforrások korlátozottak az utóbbi évtized legsúlyosabb gazdasági visszaesésével szembesülő országban - érvelnek.
Emellett egyelőre többet beszélnek a moszkitó kiirtásáról, mint amennyit valójában tesznek érte - kifogásolják a bírálók.
Nem elég, ha imitt-amott szétfröcskölünk egy kis szúnyogirtót"
- mondta Rodrigo Cesar Magalhaes, az előző irtásokat kutató brazil történész. "Brazíliának össze kell hangolnia az egyiptomi csípőszúnyog elleni erőfeszítéseit, és szigorúan ellenőriznie kell határait."
A Zika-vírus idén kritikus méreteket öltött, és ebben nagy szerepe van annak, hogy a hatóságok a rutinfeladatokkal is nehezen küzdöttek meg.
Az AP amerikai hírügynökség utánajárásának köszönhetően kiderült, hogy a hatalmas ország északkeleti régiójában tavaly számos helyen
hónapokig hiánycikk volt a lárvaölő szer.
Marcelo Castro brazil egészségügyi miniszter biztosított: azóta sikerült feltölteni a készleteket. Castro következetesen védelmébe veszi a kormány erőfeszítéseit, és azzal érvel, hogy nem annyira a vegyszerek, mint inkább az élőhelyek felszámolása hozhatna áttörést az Aedes aegyptivel szembeni harcban.
Az 1958 előtti évtizedekben az egyiptomi csípőszúnyog az Amerika-szerte több tízezer emberéletet követelő sárgaláz miatt vált első számú közellenséggé.
"Mata Mosquito", azaz moszkitóölő brigádok szállták meg a vidéket, és házról házra járva, ha kellett, erőszakkal vadászták le a csípőszúnyogokat, és semmisítették meg lárváikat. A fél évszázaddal ezelőtti kampányt megélt emberek elmondták, hogy nagyjából egy évig szinte együtt éltek a főként önkormányzati dolgozókból álló brigádokkal.
Hatástalan erőfeszítések
Rolando Saba, egy 84 éves nyugdíjazott mérnök rámutatott, hogy bár lépten-nyomon belebotlottak a brigádokba, azok igyekezték kerülni a feltűnést - szöges ellentétben a jelenlegi szalmalángszerű, de nagy dobra vert erőfeszítésekkel.
Saba majdnem hanyatt esett meglepetésében, amikor egy nagy nyilvánosságot kapott hétvégi irtás során miniszterek és a központi bank elnöke járták házról házra a környéket.
Az Egészségügyi Világszervezet (WHO) „nemzetközi vészhelyzetet” hirdetett a Zika-vírus miatt, amelynek világszintű elterjedése a globalizációval egybekötve a brazil erőfeszítések kerékkötője lehet.
Számos tudós úgy véli, hogy
a Zika-lázzal például a 2014-es labdarúgó-világbajnokságnak köszönhetően ismerkedett meg az ország,
amely 2016 augusztusában nyári olimpiai játékokat rendez.
A számos betegséget terjesztő egyiptomi csípőszúnyog lárvája akár egy évig is elvegetálhat, ami azt jelenti, hogy az irtási erőfeszítésekre nézve minden egyes beutazó és importszállítmány potenciális fenyegetés. És egyben elkerülhetetlen is, hiszen a legfontosabb fejlődő gazdaságok közé tartozó Brazíliára évente több millió turista kíváncsi.
A fentieken kívül a népességnövekedés és a városok lakosságának felduzzadása, illetve a nyomornegyedek elszaporodása nehezíti a brazil hatóságok Zika-lázzal szembeni küzdelmét.
"A moszkitóölő brigádok mellett akkoriban sokkal több információ keringett a köztudatban a csípőszúnyogról, és
nem volt annyi gettó sem"
- merengett a 75 éves Isaura Martinez, egy riói idősotthon lakója.
A legfrissebb hírekért kövess minket az Origo Google News oldalán is!
Tudta-e?
Dunai Antal az 1972-es müncheni olimpián az ezüstérmes labdarúgó csapatban hét gólt szerzett. Huszonnégy évvel később szövetségi edzőként ő juttatta ki az 1996-os olimpiára csapatunkat, és ott is ő irányította azt.