Felmondott a Red Bullnál, hogy itthon fusson be - Interjú Kling Sándorral
![Forma-1, Kling Sándor, Red Bull Racing](https://cdn.origo.hu/2024/02/SQrtapm1DLbO5jSyzgmchPphFvBUfKDdt8db1EX-dNg/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50Lzc0NjE3OWI1NDRhYzRjNWY5OTA2Zjk2MGUwZTUwMjQ4.webp)
Az autóiparban valószínűleg csak egy nehezebb dolog van annál, hogy az ember bekerüljön egy Forma-1-es csapathoz: Önként felmondani és saját lábra állni. Néhány héttel ezelőtt egy közösségi oldalon megpillantottam, hogy a Budapestről származó Kling Sándor bő három év után távozott a Red Bull Racingtől, és visszatért szülővárosába, ahol a garázskapukat gyártó családi vállalkozásuknál, valamint a titokzatos Kling Technologynál folytatja a pályafutását.
Második gyermeke születése és Sándor sokasodó feladatai közepette eltartott egy ideig, mire sikerült találkoznunk, hogy kifaggassuk a Red Bull korábbi szerkezeti elemzőjét az eddigi sikereiről, a Milton Keynesben töltött éveiről, valamint a további terveiről.
Téma bőven akadt, hiszen 32 éves korára részt vett a BME sikeres Formula Student csapatának megalapításában, gépészmérnöki végzettsége után doktori fokozatot is szerzett a Polimertechnika Tanszéken, dolgozott a főváros utcáit járó Modulo autóbuszon, megjárta a Red Bullt és társaival ígéretes autóipari innovációba kezdett.
Szerkezeti elemzőként dolgozott a Red Bullnál, úgynevezett kompozit anyagokkal foglalkozott. Mi tartozik ehhez a munkakörhöz és milyen feladatai voltak?
Kompozit anyagok esetében több milliónyi vagy akár több milliárdnyi szál erősíti a szerkezetet. Azért szálformátumú, mert nagyon hatékony, erős, merev és remekül tervezhető. Úgy lehet az anyag tulajdonságait befolyásolni, ahogy szeretnénk. Talán a legfontosabb tulajdonsága, hogy hihetetlenül könnyű. Teljesen elképesztő, némelyik alkatrész tonnákat elbír és könnyebb egy pohárnál.
Ezeket a szerkezeteket gyártható formába kell hozni, ezért rétegeket raknak egymásra, mint a rétest. A tervezés során meghatározzuk, hogy a milliónyi szál közül milyen fajtát használjunk, milyen gyanta legyen, ami összefogja a szálakat, a szálak milyen irányba álljanak, és hány réteg kell. Ez függ a terhelés mértékétől, jellegétől, ismétlődésétől, nagyon sok dologtól. Sőt, akkor még a szendvicsszerkezetekről és a gyűrődőzónákról nem is beszéltünk. Ez mind-mind megoldható kompozittal, de a mi csoportunk fém- és műanyagelemeket is tervezett. Ez frissen tartotta az elménket és jó volt, hogy többfajta alkatrésszel is dolgozhattunk.
A családi hagyományok miatt nem meglepő, hogy az iskolában a műszaki tudományokat választotta, de miért pont ezt a részterületet?
Az teljesen egyértelmű volt számomra, hogy műszaki területre megyek, de az nem annyira volt meg a fejemben, hogy melyik irányba. Akkor még profi sportoló voltam, és tudtam, hogy az autókat nagyon szeretem, ezekkel szeretnék foglalkozni, de nem akartam 100 százalékosan közlekedésmérnökké válni. Inkább szélesebb spektrumú tudást kerestem.