A Nemzeti Alaptantervbe emelné a programozást a Microsoft
![tablet iskola gyerek](https://cdn.origo.hu/2023/12/punaCU6dHcuzFzDqKFNWrw_6kxdgKlot1bcQ4HiR41Q/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzdmNjgwNTU2ZjliNTQ5YmM5MmQ5MjBiNmI1YjFkYzEy.webp)
„A Microsoft Magyarország azért lobbizik, hogy a kódolás a Nemzeti Alaptanterv része legyen” – jelentette be Grósz Judit. A Microsoft Magyarország marketingigazgatója szerint erre azért volna szükség, mert
a digitális írástudás ma már a munkaerőpiacon való érvényesülés alapfeltétele.
Ha a magyarok nem tesznek szert minimális informatikai tudásra – márpedig a legutóbbi PISA-felmérés szerint jelenleg a 15 éves korosztály 60 százaléka digitális írástudatlan – annak közvetett módon súlyos negatív következménye lehet az egész nemzetgazdaságra.
Ennek első aggasztó jele, hogy az informatikai képzési területre jelentkezők és felvettek száma 2001–2014 között a kétharmadára csökkent. Pedig az Informatikai Vállalkozások Szövetsége (IVSZ) idén publikált felmérése szerint néhány éven belül
nem lesz olyan állás, amelynél nélkülözhető lenne a digitális írástudás.
A jelenlegi kerettanterv szerint a diákok 5. osztályban, azaz 11-12 évesen találkoznak először számítógéppel iskolai keretek között. Augusztusban elindult ugyan a Nemzeti Közoktatási Portál, amelyen digitális formában is hozzáférhető a tananyag minden diák számára, egy 2012-es módosítás
heti két órára csökkentette az informatikaórák számát.
Ráadásul csak 9-10. évfolyamig kötelező, hacsak nem akar emelt szintű érettségit tenni belőle a tanuló.
A korszerű digitális oktatást segítendő májusban öt magyar iskola 15 osztályában jelentek meg mobilinternettel felszerelt tabletek. A billentyűzetes tokkal ellátott kütyüt a gyerekek haza is vihetik. A másfél éves kísérleti projekt a tervek szerint 2016 őszén zárul. A Hipersuli program keretében azt nézik meg:
a könyv vagy a táblagép-e a jobb?
Pedig a Microsoft erre is könnyen választ adna. "A papír, a ceruza, a toll és a körző elavult eszköznek számítanak, ideje táblagépekre és PC-kre váltani" – fogalmazott a szoftveróriás kanadai oktatási vezetője. A cég szerint a régimódi kellékek csak arra jók, hogy visszafogják a fejlődést.
A világ legnagyobb oktatási kezdeményezése, az idén harmadjára megtartott Kódolás Órája arra hívja fel a pedagógusok és szülők figyelmét, hogy
egy hét leforgása alatt szánjanak legalább egy órát a programozás alapjainak megismerésére,
a gyermekekkel való megismertetésére. A kezdeményezés két éve indult az Egyesült Államokban, a világ 180 országában több tízmillió embert, főleg fiatalokat szólít meg.
A rendezvénysorozat keretében a Microsoft Magyarország a múlt héten több mint 60 iskolában tartott programozási foglalkozásokat, a kecskeméti SOS Gyermekfaluban pedig játékos kódolásórát is. Szombaton az ELTE Informatikai Karán kétszázötven 8–14 év közötti fiatal kódolt együtt a Skool és a Microsoft szakembereinek irányításával a Kodu Game Lab programmal.
A civilszervezetekkel, szakértőkkel és pedagógusokkal tartott kerekasztal-beszélgetésen arra keresték a választ,
hogyan lehetne a tanulók érdeklődését minél fiatalabb korban felkelteni a számítástechnika iránt.
A mozgalom oldalára több mint 30 nyelven, köztük magyarul is elérhető oktatási anyagot töltöttek fel, így bárki elmerülhet – akár otthon is – a programozás rejtelmeiben.
Az idei egyik legsikeresebb magyar fejlesztés, a Codie oktatórobot által a gyerekek játékosan ismerkedhetnek meg a kódolással. A Logmeinnel közösen délutáni foglalkozásokat tartanak 10–14 év közötti diákoknak a cég budapesti irodájában. A rendhagyó számítástechnika-órát a vállalat önkéntes munkatársai tartják, ingyen.
A novemberben elstartolt pilot projekt tavaszig tart, utána értékelik ki az eredményeket, és nézik meg, mennyire volt hasznos az oktatás, és merre menjenek tovább.
A Codie csapata szeptemberben mintegy 28 millió forintot szedett össze az IndieGogo közösségi finanszírozó oldalon, az igényelt össze 115 százalékát. A gyártás azóta Esztergomban megkezdődött, az első példányok a következő hetekben érkeznek a megrendelőkhöz.
Jól mutatja, mennyire fontos a digitális edukáció, hogy az oktatórobotot a jövőben a Telekom üzleteiben is lehet majd kapni. "Törekszünk rá, hogy az innovatív technológiát képviselő termékeket elsőként vegyük fel a portfóliónkba" – közölte a telekommunikációs cég sajtóosztálya. Az innováció jegyében nemcsak egy hazai startupot támogatnak, de
a digitális írástudás javítása felé is tesznek egy lépést.
"A korszerű, szélessávú hálózatokon elérhető digitális szolgáltatások használatához ugyanis elengedhetetlen a megfelelő digitális kompetencia."
Az online technológiák tudatos és biztonságos használatáról a vállalat önkéntesei is tartanak előadásokat. Eddig országszerte több mint 60 ezer általános és középiskolai diákot oktattak már. Az Okosdigitális program azóta a pedagógusok és szülők számára is elérhető.
A Dioo csapat úgy gondolta, nem lehet elég korán kezdeni, ezért érintőkijelzős számítógépüket az óvodákba vitték be. Az immár több mint 25 óvodában, 500 gyerek által használt játékos oktatógép
felméri a gyerekek erősségeit és gyengeségeit, felkészíti őket az iskolakezdésre,
és a lurkók még a szülővel is tudnak kapcsolatot tartani.
A színes játékgép december 20-ig a Mikulásgyárnál megtekinthető. A hatalmas érdeklődés miatt készüljünk hosszú sorra.
A Prezi alapítója is hasonló ötlet mentén haladt, amikor szeptemberben két budapesti óvodát nyitott.
A mi sulinkban a digitális nyelv és a beszélt nyelv kiegészítik egymást"
két jelentkező fizeti a helyét egy kisorsolt harmadiknak,
hogy olyan szülők gyerekei is bekerülhessenek a programba, akik egyébként nem tudnák ezt megengedni maguknak.