Egymillió hacker országa jön el
![gyerek oktatás kódolás programozás hacker bett 2016 digitális](https://cdn.origo.hu/2023/12/2Lde6ldjxDNkSpSf22DwLHe-95WWM89IN9NBhzRX_bE/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2VkYjZmMDBkOGZhNjQxZGVhNWE5NjQ5YWY0YWRmNWRh.webp)
Amikor a digitális oktatási stratégiáról beszélünk, érdemes különválasztani a témát a magyar oktatás gyerekbetegségeitől, hiányosságaitól, és egyéb ügyes-bajos szálaitól.
Az, hogy a miskolci gimnázium és a hozzájuk csatlakozó intézmények szerint a tanárok fizetése egyáltalán nincs rendben, sőt veszélyben látják az egész magyar oktatást, az probléma! Viszont: nem érdemes egy kalap alá venni azzal, hogy
ha most nem lépünk, teljesen lemaradunk az oktatás digitalizálásával.
Ha a jelenlegi szinten marad a digitális írástudás - ami már a munkaerőpiacon való érvényesülés egyik alapfeltétele -, annak közvetett módon súlyos következménye lehet az egész nemzetgazdaságra, nem tudunk lépést tartani a fejlett országokkal.
Mint a Herman Ottó Gimnázium nyílt levelében olvasható: a jelenlegi tananyag hatalmas, annak elsajátítása a legjobb képességű gyerekek határait is feszegeti. "Gyerekeink tényanyaghegyeket kénytelenek bemagolni, de önálló véleményt többségük vagy képtelen kialakítani, vagy nézetüket nem tudják megfogalmazni, és logikusan érvelni mellette."
Amikor arról beszélünk, hogy tabletek, digitális táblák, egyéb kütyük jelennek meg az iskolákban, az bizony pluszfeladatot ró a tanárokra: hiszen át kell alakítani a jelenlegi tananyagot. Viszont ha ezt fokozatosan, a tapasztalatokat megosztva sikerül átgyúrni,
több idő marad arra, hogy a diákok ténylegesen megértsék a tanultakat,
és ne csak "bemagolják a tényanyaghegyeket".
a kifogásolt problémákAzt is fontos leszögezni, hogy ez nem egyik napról a másikra fog megtörténni. A britek 2 éve dolgozták ki a digitális oktatási stratégiát, egy éve vezették be a programozást, idén pedig új eszközökkel és szakmai műhelyek létrehozásával kezdik kialakítani a legmegfelelőbb módszereket.
Az az érvelés, miszerint rajztanárként vagy éppen irodalomtanárként nem arra készült az ember, hogy majd meg kell tanulja a digitális eszközök használatát, vajmi kevéssé helytálló. Egy Moszkvics- vagy egy Daewoo-szerelő sem készült arra, hogy az adott márka megszűnik, s ezért egy másik típus szerelését kell megtanulnia, és akkor még a most érkező önjáró autókról vagy az automatizálásról egy szót sem ejtettünk.
Senki nem állítja, hogy ez a gyakorlatban könnyű. Az ember vagy tovább-, esetleg átképzi magát, vagy munka nélkül marad, mert egy gépkar fogja összeszerelni helyette a hűtőt a futószalagnál, vagy mert az újfajta robotautóknak már alig van közük a hagyományos járművekhez.
Az újságíró szakma se biztos, hogy túléli: már 2012-ben is 400 ezer cikket írtak a robotok az Egyesült Államokban. S bár még egy bonyolultabb okfejtést, vagy oknyomozó riportot nem hoznak össze a gépek, idő kérdése, mikor nyerik az első Pulitzert - és váltanak le engem is. Hacsak nincs egy jó B tervem.
No de hogyan is néz ki a gyakorlatban, ha digitalizált tananyagból, különböző eszközökkel tartják az órát? Az őrült jegyzetelés helyett a tanuló a táblán figyeli, hogy milyen típusú háromszögek vannak, színes, forgatható ábrákon nézheti meg a növényi sejtek felépítését, esetleg a teljes tejútrendszert, miközben a tanár magyarázza, mit is látunk.
Ugyanúgy egy csatához nemcsak évszámok és nevek fognak társulni, hanem meg lehet nézni egy rövid dokumentumfilmet, amit utána kivesézhetnek közösen. Az interneten elérhető hatalmas információ-, kép-, és videótárral a lehetőségek tárháza végtelen. S akkor még az oktató videojátékokról nem beszéltünk, ahol
a virtuális térben, egy pixeles Rómában "tarthatjuk" az órát.
Ugyanezen tartalmak a gyerek fiókjában is elérhetőek, így ahelyett, hogy a táblán látottak másolására koncentrál, figyelhet a részletekre, arra, hogy megértse, miről is van szó, javítsunk a kommunikációs készségein, vitázzunk a hallottakról. A tankönyv, a képek, a videók, az átvett feladatok és ábrák megmaradnak a felhőben, amit otthon, a buszon, az autóban bármilyen, az internetre csatlakozó eszközről meg tud majd nézni a felhasználónevével, jelszavával.
Az órán ugyanígy rögtön ki tud küldeni a tanár a tabletekre feladatokat. Ezek akár kreatív kincskeresők, interaktív rejtvények is lehetnek, de sima kérdés-felelet is: egy vagy több opcióval megoldásként.
Így valós időben látja, mi az, amit mindenkinek sikerült megérteni, és mi az, aminél látszólag bizonytalanság uralkodik, mert sokan elrontották a feladvány megoldását. Erre rögtön szánhat időt, és újra átbeszélheti az osztállyal.
Ugyanúgy az is látszik a digitális dolgozatban, ha egy diák mélyrepülésbe kezdett: akár egy tárgyból, akár a teljes teljesítménye romlott le. Meg lehet nézni, mi az oka, milyen problémák állhatnak a háttérben, sőt a szülőket is be lehet vonni, hogy közösen segítsenek.
Az állandó folyamatos mérés a teljes magyar oktatásról instant képet festene.
Nem kellene éveket várni egy PISA-teszt eredményeire: ahogy jelenleg is a
2012-es felmérés eredményeiből indulnak ki a tanárok, szakértők, törvényhozók.Egy tanárnak nem kell megtanulnia programozni, elég, ha tudja, hogyan tudja a legjobb módon kombinálni a hagyományos és digitális eszközöket, hogy az a gyerek megtanuljon olvasni, hogy ügyesen adjon össze, hogy értse, mi történt a második világháborúban, ez miért fontos, és tudjon érveket felhozni egy vitában.
Egy informatikatanárnak viszont nem árt a programozásra is nagyobb súlyt fektetnie, bár ehhez első körben a jobb esetben csak hatéves gépparkot kellene kicserélni az iskolákban.
Komoly fejlesztés a legjobb magyar gimiben
35 új számítógépet kapott a budapesti Fazekas Mihály Gyakorló Általános Iskola és Gimnázium. Az új géppark értéke 8 millió forint volt. A Munkaadók és Gyáriparosok Országos Szövetsége és Józsefváros Önkormányzata ezzel az adománnyal kívánja elősegíteni az informatikaoktatás fejlesztését, és ezáltal a fiatalok könnyebb jövőbeli munkaerőpiaci elhelyezkedését. "Kimutatások szerint a munkavállalók 80 százalékának már most is szüksége van megfelelő informatikai tudásra feladatai ellátásához" - olvasható a közleményben.
A britek például úgy kívánnak átlendülni a kódolás képességének hiányán - azon felül, hogy egy éve beemelték a programozást a nemzeti alaptantervbe -, hogy minden hetedikes diáknak micro:biteket osztanak ki, méghozzá ingyen.
Összesen egymillió, zsebben elférő, mobillal is programozható lapkát adnak a 13 éves gyerekeknek.
A 2011-es népszámlálás alapján a lakosság 5,8 százalékát, azaz 3,67 millió főt tesznek ki a 10-14 év közötti fiatalok. Azaz minden negyedik tinédzser hozzájut egy ilyen kütyühöz, vele együtt pedig a tanárok, szülők és a testvérek is rögtön megismerkedhetnek az eszközzel.
A micro:bit egy szenzorokkal felszerelt egyszerű, 4 x 5 centiméteres szerkezet. Van rajta két programozható gomb, egy 5 x 5-ös LED-kijelző, 5 ki- és/vagy bemenet, a lapkához
USB-kábellel vagy vezeték nélküli Bluetooth-kapcsolaton keresztül tudunk csatlakozni,
akár mobillal vagy laptoppal.
Programozása egy, a Scratchhez hasonló, blokkalapú programmal történik, akár böngészőn keresztül egy arra dedikált honlapon, illetve mobilon a Samsung által kifejlesztett appal. A különböző parancsokat drag-and-drop módszerrel, azaz a blokkok megfogásával és bedobálásával tudjuk sorba rendezni.
A szoftver azt is rögtön szimulálja, hogy hogyan fog kinézni a művelet, mielőtt ténylegesen az eszközre küldenénk. Ha kész a feladatsor, amit végre akarunk hajtani a micro:bittel, elég menteni, és rámásolni a tárhelyére.
Éppen egyszerűségében rejlik a tudása: rengeteg mindenre lehet használni. Lehet például távvezérlő: egyik gombbal a kamera appot indítjuk el a telefonon, ha a másikat megnyomjuk, lő egy fotót, egyszerre a kettő pedig bezárja a programot.
Házilag barkácsolt védelmi rendszer is lehet. Elég az okostelefont és a micro:bitet a bejárati ajtóra irányítani, ha mozgást érzékel, a mobil azonnal készít egy fotót - így egy régi, de megtartott készülék is hasznosítható. A felvételt ráadásul rögtön a felhőbe is mentheti wifin keresztül, így bárhol vagyunk, mi magunk is megnézhetjük, mi történt.
Később akár okosotthonos eszközök irányításánál, egyszerű feladatok elvégzésénél alkalmazhatjuk a lapkát. Más szenzorokkal, eszközökkel, szettekkel, robotokkal is lehet párosítani, a Raspberry Pi mellett az Arduino, Galileo, Kano, és littleBits remek kiegészítője lehet.
A BETT oktatástechnológiai show-n egy miniPC-vel együtt építették be pingpong- és csocsóasztalba, így egyszerre figyelhette a mozgást, és jelezhette ki az eredményeket.
Egy olyan eszközt adnak a gyerekek (és szülők, tanárok) kezébe, amivel bárki könnyedén megtanulhatja és elsajátíthatja azt a szemléletet, ami a kódoláshoz kell. Ezzel is akarják központilag serkenteni az egy éve kötelezően bevezetett programozásórák hatékonyságát.
Maga a brit közmédia, a BBC állt be a projekt mögé 29 másik partnerrel egyetemben. Mint fogalmaztak:
harminc éve ez a BBC legambiciózusabb oktatási kezdeményezése.
Februárban megkapják a tanárok az eszközöket, hogy a 2016 szeptemberi tanévkezdésre már ismerjék, hogyan működik. Akkor osztják ki a diákoknak is a lapkákat.
Még idén kereskedelmi forgalomba is kerül a kütyü, azaz például Magyarországról is bevásárolhatunk majd belőle. A cél az, hogy a bevételből fenn tudja tartani magát egy jövőbeli alapítvány, amely a digitális oktatásba forgathatná vissza a befolyó összeget.