Arra tanítják a gépagyakat, hogyan tartsák meg titkaikat
![deep learning, mesterséges intelligencia, robot](https://cdn.origo.hu/2023/12/9RaWN79j7ZmmfvC9Re1--0YWyGBfzQgQxVnhhwrr4PU/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzE0ODU2ZGJhZjE0YzRhNWE5ZDBmZjQ0ZmNmZjE1OTA3.webp)
Újabb érdekes projekten dolgoznak a Google Brain mesterséges intelligenciával (MI), azon belül is mély tanulással foglalkozó kutatói. Azt próbálgatják, hogyan tudnak egymás közt neurális hálózatok (az emberi agy mintájára készített számítási rendszerek) úgy üzenetet küldeni, hogy annak védelméhez egy általuk fejlesztett, egyedi titkosítási eljárást használnak.
Ehhez három, névvel ellátott neurális hálózatot kezdtek el kiképezni a kutatók: Alice, Bob és Eve hálókat. Mindegyikük más-más szerepet tölt be a kísérletben.
Alice-nek olyan titkosított üzenetet kell küldenie, amit csak Bob tud elolvasni,
míg Eve-nek meg kell próbálnia belenézni a két gépagy közti beszélgetésbe.
A kísérlet során Alice egy szöveges üzenetet olvashatatlan halandzsává konvertál, így aki azt lehallgatja, nem tudja megérteni annak tartalmát anélkül, hogy tudná a visszafejtéshez szükséges kulcsot.
Eleinte nem vezetett sok sikerre a dolog, de miután Alice vagy 15 ezer próbálkozást tett arra, hogy saját titkosítási stratégiáját finomítsa, Bob egyidejűleg megtalálta a módját annak, hogyan dekódolja a kapott üzeneteket. Míg a küldő és címzett neurális háló folyamatosan egyre sikeresebb lett, Eve-nek nem sikerült felvennie a fonalat.
Mivel a gép tanulás működésének jellegéből adódóan a kutatók nem tudják, hogy pontosan milyen titkosítási metódust használ Alice, egyelőre nem látják, miként lehetne a megoldást alkalmazni gyakorlatban, hétköznapi appokhoz.
Míg a legtöbb titkosítási sémát az emberek megtudják érteni, egy nap eljöhet az, hogy két egymással dolgozó számítógép olyan összetett titkosítási eljárást használ, amit az ember elképzelni sem tud, ez pedig egy új információs biztonságot hozhat el – írja az ExtremeTech újságírója.