Részeg állatok
![Részeges állatok, perui férfiak chichát, kukorica sört itatnak egy lámával, hoyg utazásuk végét ünnepeljék](https://cdn.origo.hu/2023/12/OduTG1LLMe5NaNcwHGJci1KQYVzn_iF3GAYfpJ5Y_24/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2U3OWJhZDk2Zjg1YTRkMGNiMDYwNmE3MTM2N2MxNDU0.webp)
A Sivatagi Show egyik leghíresebb jelenete, amikor az elefántok, a varacskos disznók és más állatok berúgnak a marula fa érett gyümölcsétől. A majmok dülöngélnek, az elefántok hason csúsznak, a következő reggel pedig másnapossággal küszködve ébrednek. A jelenet azonban nem teljesen igaz.
Részlet a Sivatagi Show-ból
Az elefántok ugyanis nem esznek rohadó gyümölcsöt a földről. De ha mégis megtennék, akkor számítások szerint több száz rohadó marulatermést kellene elfogyasztaniuk, hogy berúgjanak. Az Animal Planet szakértője szerint pedig a filmbeli állatok nem részegek voltak, hanem egyszerűen elkábították őket. Ennek fényében pedig már nem is tűnik olyan viccesnek az a néhány perc.
Pedig tényleg vannak olyan állatok, amelyek időnként berúgnak a túlérett gyümölcsöktől, a YouTube-on rákeresve a "drunk animal"-re például rengeteg videót találni a részeg mókusoktól kezdve a koktélokat szürcsölgető majmokig. Néhány évvel ezelőtt a fél világot bejárta annak a szerencsétlenül járt svéd jávorszarvasnak a fotója, amelyik a rohadt alma rágcsálása után fennakadt egy fán. Az állatot végül úgy szabadították ki, hogy levagdosták a fa ágait, de állítólag még napokig hevert (józanodott?) a szomszéd kertjében, míg végül továbbállt. Svédországban amúgy nem ritkák a részeges jávorszarvasok, ősszel rendszeresen előfordul, hogy becsiccsentenek az erjedő almától.
A Karib-szigeteken élő, eredetileg afrikai vervet majmok nem érik be a gyümölcsökkel, ők a turisták koktéljaira pályáznak. A St. Kitts-i majmok belenyalnak az óvatlan nyaralók italaiba, sőt esetenként még el is lopják azokat. De nem mindegyikük szereti az alkoholt, van köztük olyan is, amelyik csak az alkoholmentes italokat fogyasztja. Bár a vervet majmok is a főemlősök közé tartoznak, elég távoli rokonai az embernek. Ehhez képest két évig tartó tanulmányozás során a Miami Egyetem kutatói megállapították, hogy a majmok sok hasonlóságot mutatnak az emberekkel. Azonos például az alkoholfogyasztók és az antialkoholisták aránya, és hasonló agyi folyamatok játszódnak le alkoholmegvonáskor a majmoknál, mint az alkoholista embereknél.
Az állatok természetben történő alkoholfogyasztása a mai napig kevéssé vizsgált területnek számít. Az egyik első, ezzel kapcsolatos tanulmány csupán 5 évvel ezelőtt, 2008-ban jelent meg, melyben malajziai nyílfarkú mókuscickányok és lajhármakik ilyen viselkedéséről számoltak be. A kutatóknak feltűnt, hogy az apró állatok előszeretettel fogyasztják egy pálmafaj nektárját, aminek szokatlan illata volt. A német Bayreuth Egyetem szakemberei megállapították, hogy a nektár alkoholtartama a söréhez hasonló (3,8%), és az erjesztésért egy korábban ismeretlen élesztőfaj felel, ami a virágban fordul elő. A kutatók hét emlősfajról állapították meg, hogy napi rendszerességgel (néha naponta többször) fogyasztanak a nektárból, mellette pedig nagyon fontos szerepet is betöltenek: részt vesznek a pálma beporzásában. A viszonylag magas alkoholtartalom ellenére azonban ezek az apró állatok nem lesznek részegek, nem botlanak meg és nem dülöngélnek, bár a kutatók szerint valamennyire azért lelassítja őket az alkohol.
Az Ausztrália északi részén élő vöröshasú lóri esetében ugyanakkor fogalmuk sincs a kutatóknak, hogy mitől kezdenek minden évben október-november tájékán (a száraz évszak végén) úgy viselkedni, mintha részegek lennének. Nehezen repülnek, nekimennek dolgoknak, és szokatlanul barátságosak lesznek. A tünetek általában néhány napig tartanak, sokkal tovább, mint ameddig a túlzott alkoholfogyasztás indokolná. A mentőhelyekre ilyenkor bekerült állatok fele ráadásul el is pusztul. A szakértők ezért arra gyanakodnak, hogy az erjedt gyümölcsök fogyasztásán túl valamilyen vírus állhat a háttérben.
Emberek esetében az alkoholfogyasztás szintén a gyümölcsfogyasztásra vezethető vissza. Az erjedt gyümölcsök alkoholtartalma azonban eredendően nem túl magas, és sokáig az ember is csak véletlenszerűen fogyasztott alkoholt. A szándékos erjesztés, a magasabb alkoholtartalmú italok előállítása csak néhány ezer évvel ezelőtt, a mezőgazdaság fejlődésével jelent meg.